РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1036/2010 НА КОМИСИЯТА
от 15 ноември 2010 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на зеолит A на прах с произход от Босна и Херцеговина
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 17 февруари 2010 г., с публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) известие („известие за откриване на процедура“), Европейската комисия („Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на зеолит А на прах с произход от Босна и Херцеговина („БиХ“ ).
(2)
Процедурата стартира в отговор на жалба, подадена на 4 януари 2010 г. от Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. и Zeolite Mira Srl Unipersonale („жалбоподателите“), които съставляват основен дял - в конкретния случай над 25 % - от цялото производство на зеолит А в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг по отношение на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, която бе счетена за достатъчна, за да оправдае започването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално е уведомила за откриването на процедурата жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, групата на производителите износители в БиХ, вносителите, ползвателите и други страни, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на БиХ. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
Жалбоподателите, производителите от Съюза, групата на производителите износители в БиХ, вносителите и ползвателите изложиха мненията си. Бяха изслушани всички заинтересовани страни, поискали това и доказали, че са налице специални основания да бъдат изслушани.
(5)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза и вносители, в известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали ще е необходима представителна извадка и, ако това е така, да подбере извадка, всички известни производители от Съюза и вносители бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване на процедурата, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт (описан в раздел 2.1 по-долу), в рамките на периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г.
(6)
Както е пояснено в съображение 16 по-долу, осем производители от Съюза предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Въз основа на информацията, получена от съдействащите производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от четирима производители от Съюза с най-голям обем на производство/продажби в Съюза.
(7)
Както е пояснено в съображение 20 по-долу, само трима несвързани вносители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Единият от тези вносители обаче не е осъществявал внос/купувал разглеждания продукт. Поради това, предвид ограничения брой вносители, бе сметнато, че повече не е нужно изготвянето на представителна извадка.
(8)
Комисията изпрати въпросници на всички известни засегнати страни и на всички останали дружества, които заявиха своя интерес в посочения в известието за откриване на процедурата срок, а именно на групата на производителите износители от БиХ, четиримата производители от Съюза, включени в извадката, и трима несвързани вносители/ползватели.
(9)
Бяха получени отговори от групата на производителите износители от БиХ, включително от свързаните с нея дружества, четиримата производители от Съюза, включени в извадката, и тримата несвързани вносители/ползватели.
(10)
Комисията проучи и провери цялата информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
Производители в Съюза:
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Испания
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Унгария
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Нидерландия
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Италия
Вносители/ползватели в Съюза:
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, Обединеното кралство и Mira, Италия
-
Henkel AG, Dusseldorf, Германия
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Германия
Производители износители в БиХ:
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (свързано със споменатия по-горе производител износител)
Свързан вносител в Съюза:
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Литва
1.3. Разследван период
(11)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г. (наричан по-долу „разследван период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение с оглед оценката на вредата, обхвана периода от януари 2005 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(12)
Разглежданият продукт е зеолит А на прах, срещан още под наименованията зеолит NaA на прах или зеолит 4А на прах (наричан по-долу „разглежданият продукт“), понастоящем класиран в код по КН ex 2842 10 00.
(13)
Разглежданият продукт е предназначен за приложения в сферата на крайното потребление като компонент, който се употребява при производството на сухи миещи средства и омекотители за вода.
2.2. Сходен продукт
(14)
Бе установено, че разглежданият продукт, продуктът, продаван на вътрешния национален пазар на БиХ, както и този, произвеждан и продаван в Съюза от производители от Съюза, притежават едни и същи основни физични и технически характеристики, както и едни и същи основни употреби, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(15)
Босненската група производители износители изтъкна, че разглежданият продукт, изнасян както от Fabrika Glinice Birac AD, така и от свързаното с нея дружество Alumina d.o.o. (наричани по-долу „групата Birac“), се отличава по производствени разходи, производствени процеси и качество от сходния продукт, произвеждан от някои производители от Съюза. Изтъкнат бе също така аргументът, че производственият процес при групата Birac се основава на разтвор на алуминат, получен при производството на алуминат, вместо на алуминиев трихидрат, докато производството в Съюза като правило се основава на кристалохидрати, които при загряване и добавяне на сода каустик отново се втечняват за производството на зеолитна суспензия. Що се отнася до гореизложените аргументи, отбелязва се, че предоставената от групата Birac информация не оспорва установените факти, че независимо от всякакви твърдяни различия по отношение на производствените процеси, разходи или качество, разглежданият продукт има едни и същи основни физични и технически характеристики и служи за същите цели както сходният продукт.
3. ИЗГОТВЯНЕ НА ПРЕДСТАВИТЕЛНА ИЗВАДКА
3.1. Представителна извадка на производителите от Съюза
(16)
Осем производители от Съюза, представляващи около 50 % от обема на пазарните продажби на производителите от Съюза, се отзоваха на отправеното в известието за откриване на процедурата искане за предоставяне на данни за целите на представителната извадка. Първоначално за включване в извадката бяха избрани петимата водещи производители от Съюза. Едно дружество обаче реши да прекрати оказваното от него съдействие. Поради това останалите четирима производители от Съюза съставляват представителната извадка в хода на настоящото разследване.
(17)
Тези четирима производители представляват около 37 % от общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на производители от Съюза през РП и над 75 % от обема на продажбите на осмината производители, които предоставиха данни за целите на подготовката на представителната извадка. Четиримата производители, включени в извадката, бяха счетени за представителни за всички производители в Съюза.
(18)
Босненската група производители износители изтъкна, че трима производители от Съюза (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. и Industrias Quimicas del Ebro SA) следва да се разглеждат като неоказващи съдействие на разследването. Изтъкнато бе, че тези дружества са представили няколко дена след изтичане на определения срок несъдържащи поверителни данни отговори на уведомителните писма за допуснати непълноти. По отношение на гореизложеното се отбелязва, че информацията, предоставена от споменатите по-горе страни, беше представена своевременно и по никакъв начин не е възпрепятствала нормалния ход на разследването или правото на защита на страните.
(19)
Изтъкнато беше също така, че един производител от Съюза (MAL Magyar Aluminium) е пропуснал да спомене в своя отговор във връзка с извадката, че е бил свързан с друг производител от Съюза (Silkem d.o.o.). Последното дружество не беше включено в извадката, нито беше упоменато в отговора на въпросника, представен от MAL Magyar Aluminium. Поради това беше изтъкнато, че тези двама производители от Съюза следва да се разглеждат като неоказващи съдействие на настоящото разследване. По отношение на това се отбелязва, че връзката между тези две страна беше известна на службите на Комисията на етапа на жалбата и че връзката беше упомената в отговора на едната от двете страни във връзка с подготовката на представителната извадка. Освен това въпросната връзка беше описана от MAL Magyar Aluminium в неговия отговор на въпросника. И накрая, следва изрично да се посочи, че Silkem d.o.o. и MAL Magyar Aluminium оказаха в пълна степен съдействие на разследването. Що се отнася до Silkem d.o.o., те предоставиха данни на етапа на подготовка на представителната извадка, но не бяха включени в извадката и по тази причина от тях не беше поискано да отговорят на въпросника. Що се отнася до MAL Magyar Aluminium, не беше нужно те да представят обобщен отговор, включващ Silkem d.o.o., понеже Silkem d.o.o. е отделно юридическо лице.
3.2. Представителна извадка на несвързани вносители
(20)
Само трима несвързани вносители се отзоваха на искането за предоставяне на информация за целите на представителната извадка, отправено в известието за откриване на процедурата. Впоследствие беше установено, че едното от тези дружества не е внасяло, нито купувало разглеждания продукт. Съответно беше взето решение, че не е необходимо изготвянето на представителна извадка за несвързаните вносители.
4. ДЪМПИНГ
4.1. Нормална стойност
(21)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали са били представителни продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти от всеки от двамата производители износители, т.е. дали общият обем на тези продажби е съставлявал 5 % или повече от общия обем на съответните експортни продажби за Съюза. Установено беше, че продажбите на вътрешния пазар не са били представителни.
(22)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществени от отделните производители износители, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар за независими клиенти.
(23)
Продажбите на вътрешния пазар се считат за рентабилни, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за стоката на вътрешния пазар по време на РП.
(24)
Споменатият по-горе анализ показа, че всички продажби на вътрешния пазар и на двамата производители износители са били рентабилни, предвид обстоятелството, че нетната продажна цена на единица продукция е била над определените разходи за производството на единица продукция.
(25)
Предвид това, че продажбите на вътрешния пазар не са били извършвани в представителни количества, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(26)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административни (ТОА) разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от всеки от оказалите съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. Където беше необходимо, производствените разходи и ТОА разходите бяха коригирани, преди да бъдат използвани при теста за обичайни търговски условия и при конструиране на нормалните стойности.
4.2. Експортна цена
(27)
Тъй като целият износ за Съюза е бил извършван с посредничеството на свързан вносител, експортната цена е определена въз основа на цената на препродажбата на независими клиенти в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Цената на препродажбата на първия независим купувач в Съюза, беше коригирана с всички разходи, включително мита и такси, направени между вноса и препродажбата, заедно с разумен марж по отношение на ТОА разходите и печалбата. Що се отнася до ТОА разходите, бяха използвани собствените ТОА разходи на свързания вносител. При липсата на съдействие от страна на несвързани вносители в хода на разследването, беше използван разумен марж на печалбата в размер на 5 %, въз основа на получената информация от ползватели, които също са внасяли разглеждания продукт през РП.
(28)
Групата Birac твърдеше, че функциите на свързания с нея вносител са повече сходни с тези на отдел по износа, отколкото с функциите на вносител, и че по тази причина експортната цена не следва да бъде конструирана в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, а по-скоро трябва да бъде установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, на основата на действително платените или платими експортни цени. В това отношение се отбелязва, че в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент експортната цена се установява на основата на цената на препродажбата на независими клиенти в случаите, когато разглежданият продукт е препродаван на независими клиенти от дружества, свързани с износителя в страната износител. Разследването показа, че свързаното дружество се намира в Съюза. То се занимава, inter alia, с клиентските поръчки и фактурирането на разглеждания продукт, производство на групата Birac. Установено бе също така, че групата Birac продава разглеждания продукт на свързаното дружество в Съюза с цел препродажба на независими клиенти в ЕС. Поради това твърдението трябва да бъде отхвърлено. Следва да се отбележи, че обстоятелството, че определени дейности се извършват от свързаното дружество преди вноса, не означава, че експортната цена не може да бъде конструирана на основата на цената на препродажбата на първия независим клиент с необходимите корекции в съответствие с член 2, параграф 9.
4.3. Сравнение
(29)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на основата на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени подходящи корекции с отчитане на транспортните разходи, разходите за навло и застраховка, банковите такси, разходите по опаковането и разходите за обслужване на кредити във всички случаи, когато бе установено, че посочените разходи са разумни, точно изчислени и подкрепени с проверени доказателства.
4.4. Дъмпингов марж
(30)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент бе установен дъмпинговият марж за двамата производители износители на базата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(31)
Индивидуалните дъмпингови маржове на двамата производители износители бяха претеглени на основата на количествата, изнесени за Съюза; в резултат беше получен дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, в размер на 28,1 % за групата Birac.
(32)
От наличната информация от жалбата и от оказалата съдействие група на производители износители от БиХ става видно, че няма други известни производители на разглеждания продукт в БиХ. Поради това дъмпинговият марж, който трябва да се определи за цялата територия на БиХ, следва да бъде равен на дъмпинговия марж, установен за единствената оказала съдействие група на производители износители от БиХ.
5. ВРЕДА
5.1. Встъпителни бележки
(33)
Припомня се, че в конкретния случай има един единствен босненски производител износител (групата Birac). Поради това не могат да бъдат посочени точни цифри за обема на вноса, пазарните дялове и продукцията на Съюза, както и за обемите на продажбите, с цел да се защити бизнес информацията, която е обект на фирмена тайна. При тези обстоятелства показателите са представени под формата на индекси или диапазони.
(34)
В съответствие с раздел 3.1 по-горе четиримата включени в извадката производители от Съюза съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу за краткост „промишлеността на Съюза“.
5.2. Потребление на Съюза
(35)
По време на предварителния етап на разследването определянето на потреблението на Съюза се основаваше на цифровите данни, съдържащи се в жалбата и допълнени с проверени цифрови данни, установени от участвалите в разследването производители и вносители/ползватели. Тези данни бяха изпратени на всички заинтересовани страни за коментар. Не бяха представени коментари, които да оспорят данните за потреблението в Съюза.
(36)
Потреблението на Съюза съответно беше установено въз основа на обема на продажбите в Съюза на сходния продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, обема на продажбите в Съюза на сходния продукт, произвеждан от другите известни производители от Съюза, и обема на вноса на разглеждания продукт от трети страни.
(37)
На тази основа потреблението на Съюза показва следното развитие:
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Тонове
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Източник: Жалба и отговори на въпросника
(38)
Потреблението на разглеждания продукт и на сходния продукт в Съюза е спаднало със 7 % през разглеждания период. Това се дължи на постепенното намаляване на количеството от разглеждания продукт, влагано от ползвателите в ключови продукти, каквито са перилните препарати. То се дължи също така на обстоятелството, че във все повече потребителски промишлени продукти не се влага зеолит.
5.3. Внос от засегнатата държава
5.3.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(39)
Обемът на вноса на разглеждания продукт се е увеличил с 359 % през разглеждания период.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Обем на вноса
100
73
68
252
459
Индекс: 2005 = 100
Източник: Проверен отговор на въпросника
(40)
Средната цена на вноса беше стабилна в периода от 2005 до 2008 г. и нарасна с около 10 % през РП. Това основно се дължеше на по-доброто състояние на пазара на ЕС, което позволи да бъде наблюдавано покачване на цените при всички производители на разглеждания продукт.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Средна цена на вноса (CIF)
100
100
102
99
109
Индекс: 2005 = 100
Източник: Проверен отговор на въпросника
(41)
Пазарният дял на вноса от засегнатата държава нарасна почти четворно през разглеждания период и съставляваше пазарен дял от порядъка на 10-15 % през РП.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Пазарен дял на БиХ
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Индекс: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Източник: Проверен отговор на въпросника
5.3.2. Отражение на дъмпинговия внос върху цените
(42)
С цел да се анализира подбиването на цените бяха сравнени цените на вноса на босненския производител износител с цените на промишлеността на Съюза през РП на базата на среднопретеглените стойности за еднакви продукти. Цените на промишлеността на Съюза бяха коригирани до ниво нето франко завода и сравнени с цените на вноса CIF на границата на Съюза. Не бяха взети предвид никакви мита, тъй като босненският производител износител ползваше нулева преференциална ставка на митото през РП.
(43)
Установеният среднопретеглен марж на подбиване на цените, изразен като процент от цените на промишлеността на Съюза, е между 20 и 25 %.
5.4. Състояние на промишлеността на Съюза
5.4.1. Предварителни бележки
(44)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които имаха влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(45)
Показателите, отнасящи се до макроикономическите елементи, като например производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял и т.н., се основават на данните, установени от службите на Комисията, и се изпращат на заинтересованите страни за коментар, както е посочено по-горе в съображение 35. Данните, използвани за тези показатели, представляват всички производители от Съюза. Всеки път, когато са използвани данни, отнасящи се до производителите от Съюза, взети като цяло, таблиците по-долу използват като източник макроданни. Други показатели се основават на проверени данни от включените в представителната извадка производители. Тези показатели се наричат микроданни. Що се отнася до макроданните, босненският производител износител изтъкна, че поради съществуващ спор по отношение на използвания за класифициране на продукта съответен код по КН, е слабо вероятно тези данни да са надеждни. В това отношение следва да се отбележи, че показателите за вреда по никакъв начин не са засегнати от твърдението за спор относно кодовете по КН. Припомняме, че определението на разглеждания продукт е упоменато в публикуваното известие за откриване на процедурата. Това определение не оставя никакво място за погрешно тълкуване. От заинтересованите страни беше поискано да предоставят информация въз основа на определението на продукта и независимо от кодовете по КН, тъй като в известието за откриване на процедурата се посочва, че кодът по КН се дава само с информативна цел. Освен това е необходимо да се припомни, че босненският производител износител не е оспорил информацията за потреблението на Съюза. Повечето информация за вноса беше непосредствено извлечена от данните, предоставени от босненския производител износител, докато останалата информация касаеше малък обем на вноса с произход от други страни. Предвид гореизложеното и предвид обстоятелството, че не бяха представени никакви конкретни доказателства в подкрепа на твърдението за ненадеждност на данните, този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
5.4.2. Показатели за вреда
Производство, капацитет и използваемост на мощностите
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Производство
100
108
114
90
86
Капацитет
100
99
104
100
100
Използваемост на мощностите
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(46)
Обемът на производството на промишлеността на Съюза е спаднал с 14 % през разглеждания период. В периода 2008-2009 г. един производител от Съюза (Sasol Italy SpA) напълно преустанови своето производство. Освен това Henkel AG преустанови своето производство на зеолитна суспензия (това не е разглежданият продукт, но е негова течна разновидност, която се използва като заместител). В известна степен тези нови моменти се отразиха благоприятно на положението на останалите производители.
(47)
Независимо от споменатите по-горе промени капацитетът е бил относително стабилен през разглеждания период с оглед на метода на изчисление, обичайно използван от промишлеността. Проверката на включените в извадката производители обаче показа, че определянето на капацитета на тази промишленост може да варира в зависимост от развитието в сравнителен план на пазара на разглеждания продукт и пазара на други продукти, които могат да бъдат произвеждани при използване на същите мощности.
(48)
Приведените по-горе данни за използваемостта на мощностите сочат спад от 14 %. Освен това нивото на използваемост в нито един момент не е достигнало 80 %, което свидетелства за наличие на известен излишък на производствени мощности. Този въпрос е обсъден по-долу в раздела относно причинно-следствената връзка.
Стокови наличности
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Стокови наличности в края на годината
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(49)
Стоковите наличности на промишлеността на Съюза се запазиха на ниско и стабилно ниво през целия разглеждан период. Производството на сходния продукт беше планирано така, че да съответства на поръчките, като стоковите наличности винаги се поддържаха на възможно най-ниското ниво. По тази причина това не беше фактор от съществено значение в настоящото разследване.
Обем на продажбите и пазарен дял
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Обем на продажбите в ЕС
100
108
116
93
82
Пазарен дял
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Индекс на пазарния дял
100
101
101
96
89
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(50)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е спаднал с 18 % през разглеждания период.
(51)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал с 11 % през разглеждания период.
Продажни цени
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Средна продажна цена (EUR/тон)
292
306
315
332
354
Източник: Микроданни
(52)
Средната продажна цена на промишлеността на Съюза на несвързани страни в ЕС е нараснала с 21 % през разглеждания период. Това се дължи до голяма степен на по-високите цени на суровините и енергията, поради което, само по себе си, не се счита за значим показател.
Рентабилност
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Марж на печалбата преди облагане с данък
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Източник: Микроданни
(53)
Рентабилността на промишлеността на Съюза е била на ниско ниво през целия разглеждан период. Тази ситуация се дължи на нейната неспособност да увеличи своите цени поради причините, обсъдени в раздел „Причинно-следствена връзка“ по-долу, и в частност поради съществуването на увеличаващи се обеми на дъмпинговия внос. Тя е следствие също така от ниската степен на използваемост на производствените мощности, разяснена в съображение 47.
(54)
В периода 2005-2008 г. рентабилността на промишлеността на Съюза е регистрирала чувствителен спад, като през 2008 г. се е превърнала в губеща. Тя се е възстановила по време на РП до най-високото си ниво по време на разглеждания период, оставайки обаче малко под печалбата от 5,9 %, която промишлеността би могла да постигне при липса на дъмпингов внос (вж. по-долу съображение 67).
(55)
Производителят износител твърдеше, че рентабилността на производителите от Съюза през 2009 г. е била добра. Това твърдение не беше подкрепено от нито едно пряко доказателство, а по-скоро се позоваваше на неконкретизирана „достъпна за обществеността информация“. Включените в извадката производители заявиха, че постигнатото през 2009 г. ниво на рентабилност има извънреден характер и не може да бъде трайно предвид енергичното навлизане на пазара на босненските производители износители с големи количества и на ниски дъмпингови цени. Включените в извадката производители твърдяха, че през 2010 г. има вероятност рентабилността да се върне на нивата от 2008 г.
(56)
Горните твърдения бяха проучени от службите на Комисията. При този преглед ударението беше поставено върху развитието в разходите за суровините, продажните цени и посочените цени в съответните договори. Установено беше, че през 2009 г. определена роля в полза на промишлеността на Съюза са изиграли някои временни фактори, които са повишили нейната рентабилност въпреки съществуването на значителни обеми на дъмпингов внос:
i)
Включените в извадката производители до известна степен са извлекли полза от нарасналото производство и обем на продажбите след прекратяването на производствената дейност от страна на двамата други производители от Съюза, както бе споменато в съображение 46.
ii)
Въпреки общото увеличение на цените на суровините от 2008 г. насам, някои включени в извадката производители са се възползвали от годишни договори за суровини, които са ограничили въздействието на подобни увеличения.
iii)
Един включен в извадката производител се е възползвал от значително по-ниски финансови разходи през 2009 г., дължащи си на преструктуриране в рамките на неговата група.
(57)
На тази основа развитието на маржа на печалбата все още свидетелства за наличието на вреда, тъй като печалбата щеше да бъде значително по-висока без дъмпинговия внос.
Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитал
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Инвестиции (в евро)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Възвръщаемост на нетните активи
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Паричен поток (в евро)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Източник: Микроданни
(58)
Босненският производител износител твърдеше, че нивото на инвестициите е било ниско през разглеждания период, докато промишлеността на Съюза обясняваше, че възвръщаемостта на инвестициите е била твърде слаба, за да оправдае съществени инвестиции в разглеждания продукт.
(59)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена посредством нетната печалба на промишлеността на Съюза и нетната балансова стойност на инвестициите ѝ, следва посочената по-горе тенденция по отношение на рентабилността. Следва да се отбележи, че участващите нетни активи вече бяха до голяма степен обезценени.
(60)
Състоянието на паричния поток на промишлеността на Съюза също следва посочената по-горе тенденция по отношение на рентабилността. Състоянието на паричния поток през 2008 г. беше незавидно, тъй като загубите от гледна точка на обема на извършените продажби бяха влошени от обстоятелството, че производителите трябваше да продължат да изпълняват договорните си задължения за покупка на суровини.
(61)
Въпросът за способността за набиране на капитал не беше повдигнат от промишлеността на Съюза.
Заетост, производителност и заплати
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Заетост (на пълно работно време)
241
241
253
244
221
Средни разходи за труд на работник (в евро)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Производителност на работник
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Източник: Микроданни, без тези за заетостта (макроданни)
(62)
Броят на заетите лица в промишлеността на Съюза като цяло, имаща отношение към сходния продукт, е намалял през разглеждания период успоредно с намалението в обема на производството и продажбите. Средните разходи за труд на работник са нараснали в резултат на покачването на инфлацията.
(63)
Производителността, изразена като продукция, произведена от един работник, е намаляла с 14 % през разглеждания период, предвид обстоятелството че намалението на обема на продажбите е било по-голямо, отколкото това на заетостта. Има вероятност това неблагоприятно развитие да доведе до допълнителна загуба на работни места в бъдеще.
5.4.3. Размер на дъмпинга
(64)
Предвид обема и цените на дъмпинговия внос с произход от засегнатата държава, въздействието на реалния дъмпингов марж върху пазара на ЕС не може да се смята за пренебрежимо малко.
5.5. Заключение относно вредата
(65)
През разглеждания период производителите от Съюза понесоха съществена вреда в обемно изражение, което недвусмислено сочи направеният по-горе анализ на тенденциите по отношение на производството, използваемостта на мощностите, обема на продажбите, пазарния дял, заетостта и производителността.
(66)
Що се отнася до цените и рентабилността, така очертаната картина също свидетелства за наличието на вреда. Този анализ обаче се усложнява от повишаването на цените на суровините и енергията, което даде своето отражение върху цените на разглеждания продукт. В периода 2005-2008 г. бе отбелязано влошаване както на рентабилността и на паричния поток, така и на възвръщаемостта на инвестициите 2008 г. беше особено трудна година за промишлеността най-вече понеже дружествата бяха обвързани с договори за купуване на суровини, а в същото време бяха загубили повече от 20 % от обема на продажбите си.
(67)
През 2009 г. пазарната ситуация се разведри и повишените цени позволиха да се подобри рентабилността, но, както бе обяснено по-горе в съображение 56, беше ясно, че се касае само за временно подобрение и че няма вероятност пазарната ситуация от 2009 г. да се повтори. Следва да се отбележи обаче, че дори през 2009 г. нивото на рентабилност не достигна стойността от 5,9 %, считана за нормална печалба за този вид промишленост.
(68)
Вредата беше оценена за цялата промишленост на Съюза (макро-икономически показатели), въпреки че за някои показатели бяха оценени само включените в извадката производители (макроикономически показатели). Не бяха установени значими различия между микро- и макропоказателите.
(69)
Предвид гореизложеното се прави временно заключение, че значителна част от промишлеността на Съюза е понесла вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(70)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи въпроса дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна за класифицирането ѝ като съществена. Бяха проучени и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които е възможно в същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че вредата, която тези други фактори е възможно да са нанесли, не се отдава на дъмпинговия внос.
6.2. Влияние на дъмпинговия внос
(71)
През разглеждания период вносът от засегнатата държава е нараснал с близо 400 % и е заел съществена пазарна ниша, т.е. той е нараснал от ниво, по-ниско от 5 %, до ниво от порядъка на 10-15 %. Успоредно с това се наблюдаваше непосредствено и сравнимо по размер влошаване на икономическата ситуация на промишлеността на Съюза в качеството ѝ на единствения друг значим играч на пазара на ЕС, предвид обстоятелството, че вносът от други източници е несъществен.
(72)
Увеличението на пазарния дял на дъмпинговия внос стана факт на фона на спад от 7 % в потреблението на Съюза през разглеждания период.
(73)
Растящият обем на дъмпинговия внос подби цените на промишлеността на Съюза в порядъка от 20-25 % през РП. С основание може да се направи изводът, че подобен ръст на вноса в условията на пазар, подчинен на договорното начало, е отговорен за блокажа при цените през 2008 и 2009 г. Това въздействие на дъмпинговия внос върху цените беше задълбочено от обстоятелството, че повечето продажби бяха правени на основата на целогодишни договори. В резултат на това е станало възможно използването на босненския дъмпингов внос за блокиране на увеличението на цените при продажби в големи обеми, независимо от увеличението на цените на суровините. През 2009 г. това въздействие беше смекчено, но не в такава степен, че да позволи на промишлеността като цяло да постигне нормалното ниво на печалба от 5,9 %.
(74)
Предвид недвусмислено установеното съвпадение във времето на рязкото увеличаване на дъмпинговия внос на цени, подбиващи цените на промишлеността на Съюза, от една страна, и на загубата на продажби и производствени обеми на промишлеността на Съюза, намаляването на нейния пазарен дял и натиска върху цените ѝ, от друга, се прави временното заключение, че дъмпинговият внос е изиграл определяща роля за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
6.3. Влияние на други фактори
6.3.1. Равнище на износа на производителите от Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Експортни продажби на продукцията на Общността
100
108
90
57
121
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(75)
Обемът на износа на всички производители от Съюза е нараснал през разглеждания период, но е представлявал средно едва около 10 % от производството. Износът на включените в извадката производители е нараснал и частично е компенсирал реализираните от ЕС загуби по отношение на обемите на продажбите.
(76)
Следователно постигнатите от производителите на Съюза резултати по отношение на износа са спомогнали за запазването на икономическата им дейност и нямат принос за понесената съществена вреда.
6.3.2. Внос от трети държави
(77)
Вносът от трети държави е бил несъществен през разглеждания период и не е възможно да е допринесъл за понесената от промишлеността на Съюза вреда. Босненският производител износител изтъкна, че пазарният дял на производителите от Съюза е бил загубен от тях за сметка на вноса от Китай и Корея, но това твърдение не е подкрепено с конкретни факти, тъй като вносът от тези държави е бил незначителен.
6.3.3. Въздействие на спада в потреблението
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Потребление на ЕС в тонове
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Източник: Макроданни
(78)
През разглеждания период потреблението спадна с около 24 000 тона (7 %), което се дължи на обстоятелството, че индустрията за производство на перилни препарати употребяваше в своите формули все повече и повече алтернативни продукти, които да заменят разглеждания продукт. Производителят износител изказа твърдението, че това е довело до „залежаване на стоковите наличности, анулиране на поръчки и по-ниски печалби“.
(79)
Трябва да се отбележи, че двама производители на пазара на ЕС са преустановили дейността си в края на разглеждания период, с което е настъпила корекция на капацитета, компенсираща намаляването на потреблението. Освен това, както бе обяснено в съображение 49, стоковите наличности са се задържали на ниско и стабилно равнище, което ще рече, че производството се е адаптирало към по-ниските нива на потребление.
(80)
Ето защо, макар да не може да се изключи вероятността спадът в потреблението да е допринесъл за понесената от производителите от Съюза вреда, изглежда това въздействие е несъществено.
6.3.4. Въздействие на инвестициите
(81)
Производителят износител изказа твърдението, че вредата е причинена от спазването на законодателството REACH. Както беше разяснено в съображение 58 обаче, предвид нивото на инвестициите в разглеждания продукт през целия разглеждан период, това не е могло да допринесе в съществена степен за понесената вреда. Освен това, разходите, свързани с прилагането на REACH, са били в умерен размер.
6.3.5. Въздействие на увеличените разходи за суровини и енергия
(82)
Някои страни изтъкнаха, че увеличените разходи за суровини и енергия са допринесли за вредата. Увеличението при тези разходи действително беше значително и се състоя основно през 2008 г. Това несъмнено донякъде се отрази на рентабилността през посочената година, тъй като стана по времето на наблюдавания спад в обема на продажбите. До известна степен обаче увеличението на енергийните разходи доведе до повишение и на продажните цени, както бе посочено в съображение 52, макар че ефектът на подбиване на цените вследствие на дъмпинговия внос предотврати регистрирането на по-високи нива на повишение.
(83)
Поради това се счита, че увеличените разходи за суровини и енергия не са допринесли за понесената вреда.
6.3.6. Въздействие на проблемите, свързани с капацитета
(84)
Проблемите, свързани с излишъка на производствени мощности и с ниската им степен на използваемост бяха обсъдени в съображение 46. На въздействието на проблемите, свързани с капацитета, върху рентабилността трябва да се погледне едновременно през призмата на структурните особености на тази промишленост и на съществуването на дъмпингов внос. Въздействието върху рентабилността се дължи на значителните по размер присъщи разходи, които биха били възстановени, ако нивата на използване бяха по-високи.
(85)
Проблемите, свързани с излишъка на производствени мощности и с ниската им степен на използваемост, обаче могат частично да обяснят някои от неблагоприятните, с вредоносен ефект, показатели, понесени от производителите от Съюза, но с тях не може да се обясни силният спад на производството, обема на продажбите и пазарния дял през 2009 г.. Поради това те очевидно не нарушават причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.3.7. Въздействие на световната кредитна криза/общата икономическа криза
(86)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че световната кредитна криза и общата икономическа криза са допринесли за вредата. Потреблението на разглеждания продукт действително намаля в периода 2008/2009 г., когато възникнаха тези кризи.
(87)
Тези проблеми обаче не могат да обяснят защо през 2009 г. пазарният дял на производителите от Съюза спадна чувствително, докато пазарният дял, държан от босненския внос, се разшири и подби цените на ЕС с повече от 20 %. Поради това, макар и да е било възможно спадът в потреблението в периода 2008/2009 г. сам по себе си да е засегнал промишлеността на Съюза, значителното по размер увеличение на вноса от БиХ оказа много по-съществено въздействие върху обемите на продажбите на промишлеността на Съюза и, предвид подбиването, върху цените. Поради това кризата не е нарушила причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.3.8. Влияние на заздравения сегмент на промишлените потребители
(88)
Въпреки че през РП повече от 10 дружества произвеждаха разглеждания продукт, основният сегмент на промишлени потребители (производители на перилни препарати и омекотители за вода) основно се състоеше от 4 големи групи (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble и Unilever). В действителност на двамата основни оказали съдействие ползватели се падаха близо 40 % от покупките на разглеждания продукт в ЕС. Благодарение на централизираните покупки тези 4 групи действително са в състояние да държат ниски цените на разглеждания продукт.
(89)
Това явление обаче не е новост, тъй като съществува от много години. Поради това и с него не може да се обясни силният спад на производството, обема на продажбите и пазарния дял през 2009 г. По тази причина то не е нарушило причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(90)
Въз основа на гореизложеното се прави временното заключение, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от разглеждания дъмпингов внос.
(91)
Разгледани бяха редица фактори, различни от дъмпинговия внос, но с нито един от тях не могат да се обяснят значителните загуби по отношение на пазарен дял, производство и обем на продажбите, настъпили през 2008 и 2009 г., които съвпадат с нарастването на обема на дъмпинговия внос.
(92)
Предвид гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че вносът от БиХ е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи забележки
(93)
Комисията проучи въпроса дали, въпреки временното заключение за наличието на вредоносен дъмпинг, съществуват неопровержими причини, които могат да доведат до извода, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. За тази цел и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент влиянието на евентуалните мерки върху всички участващи в настоящата процедура страни, както и последствията от невъвеждането на такива мерки бяха разгледани въз основа на всички представени доказателства.
7.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(94)
Анализът на вредата ясно показа, че дъмпинговият внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Увеличеният през последните години дъмпингов внос оказва натиск върху продажбите на пазара на Съюза и води до намаляване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Това е попречило на промишлеността на Съюза да достигне нива на рентабилност, съизмерими с тези при други продукти.
(95)
Разследването показа, че всяко увеличение на пазарния дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава е пряко свързано с влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Въпреки извършеното преструктуриране по отношение на производителите от Съюза (две дружества преустановиха своето производство), ситуацията не се е подобрила. В това отношение следва да се отбележи, че зеолит A на прах е важен с оглед на оборота продукт за включените в извадката дружества, съставляващ до 30 % от оборота на продажбите им. Ако не бъдат наложени мерки, състоянието на промишлеността на Съюза несъмнено ще продължи да се влошава. Налагането на мерки ще възстанови вносната цена на невредоносни нива, което ще позволи на промишлеността на Съюза да се конкурира в условията на лоялна търговия.
(96)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки категорично ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
7.3. Интерес на вносителите
(97)
Вероятното влияние на мерките върху вносителите беше разгледано в съответствие с член 21, параграф 2 от основния регламент. В това отношение следва да се отбележи, че заявилите своя интерес несвързани вносители също бяха ползватели. По тази причина анализът, който се отнася до тях, фигурира в съответния раздел относно интереса на ползвателите.
7.4. Интерес на ползвателите и потребителите
(98)
Не бяха получени коментари от потребителски организации след публикуването на известието за откриване на настоящата процедура. По тази причина анализът се ограничи в рамките на влиянието на мерките върху ползвателите.
(99)
Въпросници бяха изпратени до 8 известни ползватели. Значими коментари обаче бяха получени само от двама от тях. Поради това анализът на интереса на Съюза се основава на отговорите на двама доста значими ползвателя, които съставляват почти 40 % от потреблението на Съюза.
(100)
Двамата оказали съдействие ползватели от Съюза са водещи фигури в индустрията за перилни препарати и омекотители за вода в Съюза. И двамата се противопоставиха на въвеждането на мерки.
(101)
Разследването установи, че по-малко от 1/3 от потреблението на оказалите съдействие ползватели от Съюза представлява внос от босненския производител износител. Останалата част се осигурява с доставки от производителите от Съюза, които си остават главният източник на доставки за оказалите съдействие ползватели. Предвид ниското ниво на използваемост на производствените мощности на производителите от Съюза, както беше обяснено в съображения 46 и 47 по-горе, очевидно не се очаква евентуалното налагане на мерки да доведе до какъвто и да бил недостиг при снабдяването или съответно повишение на цените.
(102)
В допълнение към горното е видно, че промишлените потребители в Съюза вече са започнали да проучват възможността за внос от Китай. Обстоятелството, че такава възможност съществува и се счита за надеждна, свидетелства за това, че евентуалното налагане на мерки по никакъв начин няма да доведе до недостиг на разглежданият продукт.
(103)
Проучен бе и относителният дял, в процентно изражение от оборота на продажбите, на крайните продукти, в които е вложен разглежданият продукт. В това отношение следва да се отбележи, че и в двата случая съответните продукти съставляват под 10 % от оборота.
(104)
Анализирано беше също така и процентното съдържание на разглеждания продукт, влаган в крайните продукти. Разследването установи, че като цяло тези проценти са изключително малки (средно по-малко от 5 % от общата себестойност), поради което разглежданият продукт не представлява особено значим съставен елемент от себестойността на крайните продукти.
(105)
Комисията разгледа също така въпроса дали налагането на мерки би имало съществено неблагоприятно финансово отражение върху положението на тези двама ползватели. Комисията състави два сценария, а именно: един песимистичен и един по-реалистичен.
(106)
Песимистичният сценарий изхожда от постановката, че ще бъде наблюдаван ръст както на вноса, така и на цените в Съюза, така че да се достигне равнището на митото. Това би довело до средно увеличение на разходите за ползвателите с по-малко от 2 %.
(107)
Описаната по-горе ситуация трябва да се сравни с нивата на рентабилност при оказалите съдействие ползватели от Съюза. Рентабилността на ползвателите по отношение на продуктите, съдържащи разглеждания продукт, е около 11 %, а по отношение на всички техни продукти беше над 20 %. При наличието на подобни стойности на рентабилността, дори един пълен набор от мерки, приложен едновременно спрямо вноса и цените в Съюза, не би имал несъразмерен ефект върху финансовото състояние на тези страни.
(108)
Фактически един много по-реалистичен сценарий е налагането на мерки да доведе до ситуация, при която се увеличават само цените на вноса от БиХ, докато промишлеността на Съюза се ползва от увеличени икономии от мащаба. И действително, както бе обяснено по-горе, снабдяването с разглеждания продукт в рамките на ЕС е напълно достатъчно, тъй като повечето производители от Съюза далеч не работят с пълния си капацитет.
(109)
Следва също така да се отбележи, че разследването установи, че съществуват продукти, които са в състояние да заменят разглеждания продукт. Действително е ясно, че както оказалите, така и неоказалите съдействие ползватели произвеждат и перилни препарати, несъдържащи разглеждания продукт. При този по-реалистичен сценарий разходите на оказалите съдействие ползватели ще се увеличат само с малка част от процента. С други думи, с оглед на данните за рентабилността, налагането на мерки ще има само незначителни последици за ползвателите.
(110)
С оглед на горното е ясно, че налагането на мерки не би довело до съществено въздействие върху ползвателите. Съответно е твърде малко вероятно да има увеличение на цената за потребителите.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(111)
В по-общ план се очаква промишлеността на Съюза да бъде безусловно в състояние да се възползва от мерките. В действителност, тя на първо място би могла да се възползва от увеличените икономии от мащаба, благодарение на по-доброто използване на производствените си мощности, дължащо се на увеличеното производство и продажби.
(112)
С оглед на гореизложеното се прави временното заключение, че налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от Босна и Херцеговина няма да окаже съществено влияние на ползвателите от Съюза и че най-общо това е в интерес на Съюза.
8. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(113)
Предвид заключенията, направени по-горе по отношение на дъмпинга, нанасяната от него вреда и интереса на Съюза, следва да се въведат временни мерки върху вноса на разглеждания продукт от Босна и Херцеговина, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
8.1. Степен на отстраняване на вредата
(114)
Временните антидъмпингови мерки следва да бъдат достатъчни, за да се премахне вредата, нанасяна на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(115)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за премахване на ефекта от вредоносния дъмпинг, беше преценено, че евентуалните мерки следва да позволят на промишлеността на Съюза да покрие разходите си и да получи печалба преди данъчно облагане, която е логично да се реализира при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос. Маржът на печалба преди данъчно облагане, използван за това изчисление, беше 5,9 % от търговския оборот. Това съответства на нивото на печалбата, достигнато от промишлеността на Съюза през РП за всички нейни продукти, включващи разглеждания продукт. Като се има предвид, че рентабилността по отношение на разглеждания продукт е била повлияна от дъмпинговия внос, става ясно, че посоченото ниво на печалбата е разумно и не е прекомерно високо. Също така беше проучено дали следва да се използват нивата на печалба, постигнати от промишлеността на Съюза в периода 2005-2007 г., но нивата на печалбата бяха ниски по отношение на рентабилността, постигната от дружествата за сходни продукти и не бяха счетени за представителни за добре работеща промишленост. Това е така, защото босненският внос подбиваше цените на промишлеността на Съюза с 10-20 % в течение на тези 3 години и тези разлики щяха да изиграят важна роля в годишните преговори по договорите. По тази причина тези маржове на печалбата не можеха да бъдат счетени за представителни за нормална ситуация на пазара на ЕС. Въз основа на гореизложеното беше изчислена невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена беше получена, като към производствените разходи беше добавен горепосоченият марж на печалбата.
(116)
След това бе определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената вносна цена, установена за изчисленията за подбиване на цената, със средната невредоносна цена на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на ЕС. Впоследствие разликата, произтичаща от това сравнение, бе изразена като процент от средната вносна CIF стойност. Изчисленият по този начин марж на подбиване възлизаше на 31,5 %.
8.2. Временни мерки
(117)
Предвид гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент беше счетено, че временните антидъмпингови мерки следва да бъдат наложени върху вноса с произход от Босна и Херцеговина на нивото на установения марж на дъмпинга.
(118)
Въз основа на изложеното по-горе ставката на временното антидъмпингово мито за Босна и Херцеговина е в размер на 28,1 %.
9. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(119)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за целите на налагане на окончателно мито.
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на зеолит A на прах, наричан още зеолит NaA или зеолит 4A на прах, понастоящем класиран в код по КН ex 2842 10 00 (код TARIC 2842100030) и с произход от Босна и Херцеговина.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1, е в размер на 28,1 %
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт до свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. Без да се засяга член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 15 ноември 2010 година.
REGULAMENTUL (UE) NR. 1036/2010 AL COMISIEI
din 15 noiembrie 2010
de instituire a unei taxe antidumping provizorii privind importurile de pudră de zeolit A originară din Bosnia și Herțegovina
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Inițierea procedurii
(1)
La 17 februarie 2010, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), inițierea unei proceduri antidumping în privința importurilor în Uniune de pudră de zeolit A originară din Bosnia și Herțegovina (denumită în continuare „BiH”).
(2)
Procedura a fost inițiată ca urmare a unei plângeri depuse la 4 ianuarie 2010 de către societățile Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. și Zeolite Mira Srl Unipersonale (denumite în continuare „reclamanții”), reprezentând o proporție importantă, în acest caz peste 25 % din producția totală de pudră de zeolit A din Uniune. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și a prejudiciilor materiale aferente, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei anchete.
1.2. Părțile vizate de procedură
(3)
Comisia a anunțat oficial reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, grupul producător-exportator din BiH, importatorii, utilizatorii și alte părți cunoscute ca fiind interesate, precum și reprezentanții BiH cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul prevăzut în avizul de deschidere.
(4)
Reclamanții, producătorii din Uniune, grupul producător-exportator din BiH, importatorii și utilizatorii și-au făcut cunoscute opiniile. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.
(5)
Având în vedere numărul aparent ridicat de producători și importatori din Uniune, în avizul de deschidere a procedurii s-a preconizat o eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, după caz, să selecteze un eșantion, toți producătorii și importatorii cunoscuți din Uniune au fost invitați să se prezinte Comisiei și să furnizeze acesteia, astfel cum este indicat în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la activitățile lor legate de produsul în cauză (după cum se prevede în secțiunea 2.1 de mai jos), desfășurate în perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009.
(6)
După cum se explică în considerentul 16 de mai jos, opt producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși într-un eșantion. Pe baza informațiilor primite de la producătorii cooperanți din Uniune, Comisia a selectat un eșantion de patru producători din Uniune, deținând cel mai mare volum de producție/vânzări din Uniune.
(7)
După cum se explică în considerentul 20 de mai jos, numai trei producători independenți din Uniune au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși într-un eșantion. Cu toate acestea, unul dintre acești importatori nu a importat/a achiziționat produsul în cauză. Prin urmare, ținând cont de numărul limitat de importatori, s-a considerat că eșantionarea nu mai era necesară.
(8)
Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în termenele stabilite în avizul de deschidere, și anume, grupului producător-exportator din BiH, celor patru producători din Uniune incluși în eșantion și celor trei importatori/utilizatori independenți.
(9)
S-au primit răspunsuri de la grupul producător-exportator din BiH, inclusiv de la societățile asociate acestuia, de la cei patru producători din Uniune incluși în eșantion și de la cei trei importatori/utilizatori independenți din Uniune.
(10)
Comisia a căutat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
producători din Uniune
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Spania
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Ungaria
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Țările de Jos
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Italia
importatori/utilizatori din Uniune
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, Regatul Unit și Mira, Italia
-
Henkel AG, Dusseldorf, Germania
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Germania
producători-exportatori din BiH
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (societate asociată cu producătorul-exportator de mai sus)
importatori asociați din Uniune
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Lithuania
1.3. Perioada de anchetă
(11)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul care decurge din acesta a acoperit perioada dintre 1 ianuarie și 31 decembrie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada dintre ianuarie 2005 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(12)
Produsul în cauză este pudra de zeolit A, denumită și pudră de zeolit NaA sau pudră de zeolit 4A (denumită în continuare „produsul în cauză”), încadrată în prezent în codul NC ex 2842 10 00.
(13)
Produsul în cauză este destinat unor aplicații finale ca adjuvant, utilizat pentru producerea detergenților uscați și a agenților de dedurizare a apei.
2.2. Produsul similar
(14)
Produsul în cauză, produsul vândut pe piața internă din BiH, precum și cel fabricat și vândut în Uniune de către producătorii din Uniune, s-au dovedit a avea aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază precum și aceleași utilizări de bază și sunt considerate, prin urmare, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(15)
Grupul producător-exportator bosniac a afirmat că produsul în cauză, exportat atât de către Fabrika Glinice Birac AD, cât și de societatea asociată acesteia Alumina d.o.o. („grupul Birac”), prezintă costuri, procedee de fabricație și o calitate diferite de produsul similar fabricat de anumiți producători din Uniune. S-a afirmat, de asemenea, că procesul de producție al grupului Birac este bazat pe aluminiu lichid provenind din procesul de fabricare a aluminei și nu din hidroxidul de aluminiu, în timp ce producția din Uniune este, în mod tradițional, bazată pe cristale de hidroxid care, încălzite și amestecate cu sodă caustică, sunt readuse în stare lichidă pentru producția de suspensie de zeolit. Cu privire la argumentele de mai sus, se menționează că informațiile furnizate de grupul Birac nu pun la îndoială faptele stabilite potrivit cărora, independent de orice diferențe pretinse privind procesele de producție, costurile sau calitatea, produsul în cauză are aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceeași utilitate ca și produsul similar.
3. EȘANTIONAREA
3.1. Eșantionarea producătorilor din Uniune
(16)
Opt producători din Uniune, reprezentând aproximativ 50 % din volumul de vânzări pe piață al producătorilor din Uniune, au răspuns la cererea de eșantionare a datelor formulată în avizul de deschidere. Inițial, cei mai importanți cinci producători din Uniune au fost selectați pentru a face parte din eșantion. Totuși, una dintre societăți a hotărât să își înceteze cooperarea. Prin urmare, cei patru producători din Uniune restanți constituie eșantionul în cadrul acestei anchete.
(17)
Acești patru producători reprezentau în jur de 37 % din volumul total de vânzări pe piața Uniunii al producătorilor din Uniune în cursul PA și peste 75 % din volumul vânzărilor celor opt producători care au furnizat date în cadrul exercițiului de eșantionare. Cei patru producători incluși în eșantion au fost considerați reprezentativi pentru ansamblul producătorilor din Uniune.
(18)
Grupul producător-exportator bosniac a declarat că trei producători din Uniune (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. și Industrias Quimicas del Ebro SA) ar trebui să fie considerați ca necooperativi cu ancheta. S-a afirmat că aceste societăți au prezentat răspunsuri neconfidențiale la scrisorile cuprinzând cereri de clarificări cu câteva zile mai târziu decât termenul limită stabilit. În ceea ce privește observația precedentă, se menționează faptul că informațiile furnizate de către părțile susmenționate au fost comunicate la termenul fixat și că aceasta nu a împiedicat în niciun fel progresul anchetei și nici drepturile de apărare ale părților.
(19)
S-a susținut, de asemenea, că un producător din Uniune (MAL Magyar Aluminium) a omis să menționeze în răspunsul său cu privire la eșantionare că era asociat cu alt producător din Uniune (Silkem d.o.o.). Societatea din urmă nu era inclusă în eșantion și nu apărea în răspunsul furnizat de MAL Magyar Aluminium la chestionar. S-a afirmat, deci, că acești doi producători din Uniune ar trebui să fie considerați ca necooperativi cu ancheta de față. În această privință se notează că serviciile Comisiei erau la curent cu relația dintre aceste două părți la stadiul depunerii plângerii și că una dintre cele două părți menționase relația în răspunsul său referitor la eșantionare. În plus, MAL Magyar Aluminium a dezvăluit această relație în răspunsul său la chestionar. În sfârșit, trebuie precizat că Silkem d.o.o. și MAL Magyar Aluminium au cooperat pe deplin cu ancheta. În ceea ce privește Silkem d.o.o., această societate a furnizat datele la stadiul de eșantionare, dar nu a fost inclusă în eșantion și, în consecință, nu a trebuit să completeze un răspuns la chestionar. Cât despre MAL Magyar Aluminium, nu a fost necesar ca aceasta să prezinte un răspuns consolidat care să includă Silkem d.o.o., dat fiind că aceasta din urmă constituie o entitate juridică distinctă.
3.2. Eșantionarea importatorilor independenți
(20)
Numai trei importatori independenți au răspuns la cererea de informații pentru exercițiul de eșantionare formulată în avizul de deschidere. Ulterior, s-a descoperit că una dintre aceste societăți nu importa sau achiziționa produsul în cauză. Prin urmare, s-a decis că eșantionarea nu era necesară pentru importatorii independenți.
4. DUMPINGUL
4.1. Valoarea normală
(21)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă vânzările produsului similar pe piața internă către clienți independenți de către fiecare dintre cei doi producători-exportatori din grupul Birac au fost reprezentative, adică dacă volumul total al unor astfel de vânzări a fost egal sau mai mare decât 5 % din volumul total al vânzărilor corespunzătoare la export către Uniune. S-a constatat că vânzările pe piața internă nu erau reprezentative.
(22)
Comisia a verificat ulterior dacă vânzările pe piața internă ale fiecărui producător-exportator pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Verificarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile pe piața internă către clienți independenți.
(23)
Operațiunile de vânzare pe piața internă au fost considerate rentabile atunci când prețul unitar era egal cu costul de producție sau mai mare decât acesta. Prin urmare, a fost determinat costul de producție pe piața internă în cursul PA.
(24)
Analiza de mai sus a arătat că toate vânzările de pe piața internă ale celor doi producători-exportatori erau rentabile, ținând cont de faptul că prețul de vânzare unitar net era superior costului de producție unitar calculat.
(25)
Întrucât vânzările pe piața internă nu constituiau cantități reprezentative, a trebuit să se construiască o valoare normală, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(26)
Pentru a determina valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale suportate și profitul mediu ponderat realizat de fiecare dintre producătorii-exportatori cooperanți din vânzările pe piața internă ale unui produs similar, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în decursul perioadei de anchetă, au fost adăugate la costurile lor medii de fabricație în decursul perioadei de anchetă. După caz, costurile de fabricație și costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale au fost ajustate înainte de a fi folosite în cadrul unor operațiuni comerciale normale și pentru a determina valoarea normală.
4.2. Prețul de export
(27)
Întrucât toate exporturile către Uniune au fost efectuate prin intermediul unui importator afiliat, prețul de export a fost construit pe baza prețului de revânzare către clienții independenți, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Au fost efectuate ajustări la nivelul prețului de revânzare către primul cumpărător independent din Uniune pentru a se ține seama de toate cheltuielile, inclusiv drepturi vamale și taxe, care survin între import și revânzare, precum și de o marjă comercială corectă pentru costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale și pentru beneficii. În privința costurilor de desfacere, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale, au fost folosite costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte costuri generale proprii importatorului afiliat. În absența unei cooperări la anchetă a importatorilor independenți, a fost utilizată o marjă de profit rezonabilă de 5 %, pe baza informațiilor comunicate de către utilizatorii care importaseră, la rândul lor, produsul în cauză în decursul PA.
(28)
Grupul Birac a declarat că funcțiile importatorului său afiliat erau mai degrabă similare cu cele ale unui serviciu de export decât cu cele ale unui importator și, prin urmare, că prețul de export nu ar trebui să fie construit în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, ci mai degrabă în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, sprijinindu-se pe prețurile de export efectiv plătite sau plătibile. În acest sens, se notează că, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, prețul de export este stabilit pe baza prețului de revânzare către clienții independenți, ori de câte ori produsul în cauză este vândut unor clienți independenți de către societățile afiliate exportatorului în țara exportatoare. Ancheta a arătat că societatea afiliată este situată în Uniune. Aceasta se ocupă, printre altele, de comenzile clienților și de facturarea produsului în cauză fabricat de grupul Birac. Ulterior, s-a constatat că grupul Birac vinde produsul în cauză societății afiliate din Uniune pentru a fi revândut unor clienți independenți din UE. În consecință, afirmația trebuie respinsă. Trebuie să se menționeze că faptul că anumite activități sunt prestate de către societatea afiliată înainte de importare nu înseamnă că prețul de export nu poate fi reconstruit pe baza prețului de revânzare către primul client independent, efectuând ajustările necesare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9).
4.3. Comparația
(29)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat pe baza nivelului franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au asigurat ajustări adecvate ale costurilor de transport, de navlosire și asigurare, ale taxelor bancare, costurilor de ambalare și de creditare, în toate cazurile în care s-a constatat că sunt rezonabile, precise și sprijinite de dovezi confirmate.
4.4. Marja de dumping
(30)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru ambii producători-exportatori s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul la export mediu ponderat.
(31)
Marjele de dumping individuale ale ambilor producători-exportatori au fost ponderate în funcție de cantitățile exportate către Uniune, ducând la o marjă de dumping, exprimată sub formă de procentaj din prețul CIF franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, de 28,1 % pentru grupul Birac.
(32)
Pe baza informațiilor puse la dispoziție de către reclamant și de către grupul producător-exportator bosniac cooperant, în BiH nu mai există alți producători cunoscuți ai produsului în cauză. Prin urmare, marja de dumping la nivel de țară care urmează să fie stabilită pentru BiH ar trebui să fie egală cu marja de dumping stabilită pentru unicul grup producător-exportator cooperant din BiH.
5. PREJUDICIUL
5.1. Observații preliminare
(33)
Se reamintește că, în acest caz, nu există decât un singur producător-exportator bosniac (grupul Birac). Prin urmare, nu se poate comunica nicio cifră precisă privind volumul importurilor, prețul importurilor, cotele de piață și producția din Uniune precum și volumul vânzărilor, în vederea protejării informațiilor comerciale. În aceste condiții, indicatorii sunt exprimați sub formă de indici sau de plaje de valori.
(34)
În conformitate cu punctul 3.1 de mai sus, cei patru producători din Uniune eșantionați constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
5.2. Consumul la nivelul Uniunii
(35)
În cursul stadiului provizoriu al anchetei, calculul consumului la nivelul Uniunii se baza pe cifrele care figurează în plângere și era completat cu cifrele verificate privind producătorii și importatorii/utilizatorii implicați în anchetă. Aceste date au fost transmise tuturor părților interesate în vederea obținerii comentariilor acestora. Nu a fost comunicat niciun comentariu care să conteste datele referitoare la consumul la nivelul Uniunii.
(36)
Astfel, consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului de vânzări în Uniune de produs similar fabricat de către industria din Uniune, a volumului vânzărilor în Uniune de produs similar fabricat de către celălalt producător cunoscut din Uniune și a volumului importurilor de produs în cauză din țări terțe.
(37)
Pe această bază, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:
2005
2006
2007
2008
2009 (PA)
Tone
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Sursa: Plângerea și răspunsurile la chestionar.
(38)
Consumul de produs în cauză și de produs similar în Uniune a scăzut cu 7 % în timpul perioadei luate în considerare. Aceasta reflectă o scădere progresivă a cantității de produs în cauză incorporată de către utilizatori în produse-cheie de tipul detergenților pentru textile. Ea reflectă, de asemenea, faptul că din ce în ce mai multe produse industriale nu conțin zeolit.
5.3. Importurile provenite din țara în cauză
5.3.1. Volumul, prețul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză
(39)
Volumul importurilor de produs în cauză a crescut cu 359 % în perioada luată în considerare.
2005
2006
2007
2008
2009 (PA)
Volumul importurilor
100
73
68
252
459
Indice: 2005 = 100
Sursa: Răspunsuri verificate la chestionare.
(40)
Prețul mediu de import a fost stabil din 2005 până în 2008 și a crescut cu aproximativ 10 % în timpul PA. Aceasta se explică, în principal, prin ameliorarea situației pe piața UE, care a permis tuturor fabricanților produsului în cauză să își mărească prețurile.
2005
2006
2007
2008
2009 (PA)
Prețul mediu de import (CIF)
100
100
102
99
109
Indice: 2005 = 100
Sursa: Răspunsuri verificate la chestionare.
(41)
Cota de piață a importurilor provenind din țara în cauză a crescut de aproape patru ori în timpul perioadei examinate și a reprezentat o cotă de piață situată între 10 și 15 % în cursul PA.
2005
2006
2007
2008
2009 (PA)
Cota de piață în BiH
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Indice: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Sursa: Răspunsuri verificate la chestionare.
5.3.2. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping asupra prețurilor
(42)
Pentru a analiza subcotarea prețurilor, au fost comparate prețurile de import ale producătorului-exportator bosniac cu prețurile industriei din Uniune în timpul PA, pe baza unor valori medii reciproc echivalente. Prețurile industriei din Uniune au fost ajustate la un nivel net franco fabrică și au fost comparate cu prețurile de import CIF. Nu a fost luată în considerare nicio taxă vamală, întrucât producătorul-exportator bosniac beneficia de o rată preferențială de 0 % în cursul PA.
(43)
Marja medie ponderată a subcotării constatate, exprimată sub formă de procentaj al prețurilor industriei din Uniune, se situează între 20 și 25 %.
5.4. Situația industriei din Uniune
5.4.1. Observații preliminare
(44)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici care au un impact asupra situației industriei din Uniune.
(45)
Indicatorii referitori la elemente macroeconomice precum producția, capacitatea, volumul vânzărilor, cota de piață, etc., sunt bazate pe datele stabilite de către serviciile Comisiei și sunt trimise părților interesate pentru comentarii, astfel cum se indică în considerentul 35 de mai sus. Datele utilizate pentru acești indicatori reprezintă toți producătorii din Uniune. Atunci când sunt utilizate date referitoare la producătorii din Uniune în ansamblu, tabelele de mai jos folosesc macrodate drept sursă. Alți indicatori se bazează pe date verificate provenind de la producătorii incluși în eșantion. Acești indicatori sunt denumiți microdate. În ceea ce privește macrodatele, producătorul-exportator bosniac a declarat că, ținând seama de controversa privind codul NC adecvat utilizat pentru clasificarea produsului, este puțin probabil ca aceste date să fie fiabile. În această privință, trebuie notat că indicatorii de prejudiciu nu sunt cu nimic afectați de controversa presupusă privind codurile NC. Se reamintește faptul că definiția produsului în cauză a fost menționată în avizul de deschidere publicat. Această definiție este clară și nu poate fi, în nici un caz, fals interpretată. S-a cerut părților interesate să furnizeze informații privind baza definiției produsului, indiferent de codurile NC, întrucât avizul de deschidere indica faptul că codul NC este comunicat cu titlu pur informativ. Mai mult, se reamintește că producătorul-exportator bosniac nu a contestat informațiile privind consumul la nivelul Uniunii. Majoritatea informațiilor referitoare la importuri proveneau direct din datele producătorului-exportator bosniac, în timp ce restul se refereau la un volum redus de importuri provenind din alte țări. Pe baza celor de mai sus și a faptului că nu a fost prezentat niciun element de probă concret pentru a corobora afirmația referitoare la datele nefiabile, acest argument a trebuit să fie respins.
5.4.2. Indicatori de prejudiciu
Producția, capacitatea și utilizarea capacității
2005
2006
2007
2008
2009 (PA)
Producția
100
108
114
90
86
Capacitatea
100
99
104
100
100
Utilizarea capacității
72%
79%
78%
65%
62%
Indice: 2005 = 100.
Sursa: Macrodate.
(46)
Volumul producției industriei din Uniune a scăzut cu 14 % în cursul perioadei luate în considerare. În 2008-2009, un producător din Uniune (Sasol Italy SpA) și-a încetat cu desăvârșire producția. În plus, Henkel AG și-a încetat producția de suspensie de zeolit (nu este vorba de produsul în cauză ci de o versiune lichidă, care este utilizată ca înlocuitor). Într-o oarecare măsură, aceste evoluții au avut un efect pozitiv asupra situației celorlalți producătorilor.
(47)
În pofida evoluțiilor susmenționate, capacitatea a fost relativ stabilă în cursul perioadei considerate, pe baza metodei de calcul utilizate în mod normal în industrie. Totuși, verificarea producătorilor incluși în eșantion a arătat că calculul capacităților pentru această industrie poate varia în funcție de evoluția relativă a pieței produsului în cauză și a pieței altor produse care pot fi fabricate în aceleași uzine.
(48)
Cifrele care reflectă utilizarea capacităților de mai sus arată o scădere de 14 %. Mai mult, această rată nu a atins niciodată 80 %, ceea ce demonstrează o anumită supracapacitate. Acest aspect este examinat mai detaliat în secțiunea privind cauzalitatea.
Stocurile
2005
2006
2007
2008
2009 (PA)
Stocul la sfârșitul anului
Mai mic de 2 %
Mai mic de 2 %
Mai mic de 2 %
Mai mic de 2 %
Mai mic de 2 %
Indice: 2005 = 100.
Sursa: Macrodate.
(49)
Nivelul stocurilor industriei din Uniune a fost scăzut și stabil pe parcursul perioadei examinate. Era prevăzut ca producția produsului similar să corespundă comenzilor, iar stocurile au fost întotdeauna menținute la nivelul cel mai scăzut posibil. În consecință, acesta nu a constituit un factor important pentru această anchetă.
Volumul vânzărilor și cota de piață
2005
2006
2007
2008
2009 (PA)
Volumul de vânzări ale UE
100
108
116
93
82
Cota de piață
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Indicele cotei de piață
100
101
101
96
89
Indice: 2005 = 100.
Sursa: Macrodate.
(50)
Volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 18 % pe parcursul perioadei luate în considerare.
(51)
Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 11 % pe parcursul perioadei luate în considerare.
Prețurile de vânzare
2005
2006
2007
2008
2009 (PA)
Prețul mediu de vânzare în EUR/tonă
292
306
315
332
354
Sursa: Microdate.
(52)
Prețul mediu de vânzare al industriei din Uniune către părțile independente din UE a crescut cu 21 % în cursul perioadei luate în considerare. În ansamblu, acesta reflectă prețurile mai ridicate ale materiilor prime și ale energiei și nu este, prin urmare, considerat ca fiind un indicator semnificativ.
Rentabilitatea
2005
2006
2007
2008
2009 (PA)
Marjă de profit înaintea impozitării
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Sursa: Microdate.
(53)
Rentabilitatea industriei din Uniune a fost scăzută pe tot parcursul perioadei luate în considerare. Această situație a decurs din incapacitatea sa de a-și mări prețurile din motivele dezbătute în cadrul secțiunii de mai jos privind cauzalitatea și, în special, din cauza existenței unor volume crescânde de importuri care fac obiectul unui dumping. Ea a decurs, de asemenea, din utilizarea redusă a capacităților descrisă în considerentul 47.
(54)
Din 2005 până în 2008, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut în mod considerabil, iar în 2008, aceasta a devenit deficitară. Ea s-a redresat în cursul PA la nivelul cel mai ridicat din cursul perioadei examinate, fără a atinge, totuși, procentul de 5,9 % de profit pe care industria ar fi putut să-l realizeze în absența unor importuri care fac obiectul unui dumping (a se vedea considerentul 67 de mai jos).
(55)
Producătorul-exportator a afirmat că rentabilitatea producătorilor din Uniune era bună în 2009. Această afirmație nu a fost confirmată de niciun element de probă direct ci face, mai curând, referință la „informații public disponibile”. Producătorii incluși în eșantion au afirmat că rata de rentabilitate atinsă în 2009 a fost de natură excepțională și că nu putea fi menținută în condițiile intrării dinamice pe piață a producătorilor-exportatori bosniaci, caracterizată prin cantități importante de produse și prin prețuri reduse care fac obiectul unui dumping. Producătorii incluși în eșantion au afirmat că rentabilitatea în 2010 era susceptibilă să scadă din nou la nivelul din 2008.
(56)
Serviciile Comisiei au examinat afirmațiile susmenționate. Examinarea a cuprins, în special, evoluția materiilor prime și a costurilor de desfacere și prețurile indicate în contractele în cauză. S-a constatat că, în 2009, industria din Uniune a beneficiat de anumiți factori temporari care au dus la creșterea rentabilității ei, în ciuda existenței unor volume considerabile de importuri care făceau obiectul unui dumping:
(i)
producătorii incluși în eșantion au beneficiat, într-o oarecare măsură, de producția și de volumul de vânzări sporite ca urmare a încetării producției a doi alți producători din Uniune, după cum se menționează în considerentul 46;
(ii)
deși, începând cu 2008, a avut loc o creștere generală a prețurilor materiilor prime, anumiți producători incluși în eșantion au beneficiat de contracte anuale privind materiile prime care au limitat impactul unor astfel de creșteri;
(iii)
un producător inclus în eșantion a beneficiat de costuri financiare mult mai reduse în 2009, datorită unei restructurări în cadrul propriului grup.
(57)
Pe această bază, evoluția marjei de profit a indicat, totuși, existența unui prejudiciu, întrucât profitul ar fi fost cu mult mai ridicat în absența importurilor care au făcut obiectul unui dumping.
Investițiile, randamentul investițiilor, fluxul de lichidități și capacitatea de a atrage capital
2005
2006
2007
2008
2009 (PA)
Investițiile (în EUR)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Randamentul activelor nete
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Fluxul de lichidități (în EUR)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Sursa: Microdate.
(58)
Producătorul-exportator bosniac a susținut că investițiile fuseseră slabe în cursul perioadei examinate, în timp ce industria din Uniune a explicat că randamentul investițiilor era prea mic pentru a justifica o investiție substanțială în produsul în cauză.
(59)
Randamentul investițiilor industriei din Uniune, exprimat în termeni de profituri nete și de valoare contabilă netă a investițiilor acesteia respectă tendința de rentabilitate arătată mai sus. Trebuie subliniat faptul că activele nete implicate erau deja puternic devalorizate.
(60)
Situația fluxului de lichidități al industriei din Uniune se încadrează, de asemenea, în tendința de rentabilitate indicată mai sus. Situația fluxului de lichidități era preocupantă în 2008, întrucât producătorii au trebuit să își respecte în continuare obligațiile contractuale pentru a achiziționa materii prime.
(61)
Industria din Uniune nu a menționat dificultăți cu privire la capacitatea de a atrage capital.
Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile
2005
2006
2007
2008
2009 (PA)
Ocuparea forței de muncă (ENI)
241
241
253
244
221
Costul mediu al forței de muncă pe lucrător (în EUR)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Productivitatea pe lucrător
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Sursa: Microdate, cu excepția ocupării forței de muncă (macrodate).
(62)
Numărul de angajați ai ansamblului producătorilor din Uniune implicați în fabricarea produsului similar a scăzut în cursul perioadei examinate, în paralel cu reducerea volumului producției și vânzărilor. Costul mediu al forței de muncă pe lucrător a crescut, reflectând creșterea inflației.
(63)
Productivitatea, exprimată în termeni de producție per lucrător, a scăzut cu 14 % în cursul perioadei examinate, întrucât scăderea volumului vânzărilor a fost mai mare decât cea a ocupării forței de muncă. Această evoluție negativă este susceptibilă de a provoca alte pierderi de locuri de muncă pe viitor.
5.4.3. Amploarea dumpingului
(64)
Date fiind volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză, impactul marjei actuale de dumping asupra pieței din UE nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.
5.5. Concluzie privind prejudiciul
(65)
În cursul perioadei examinate, producătorii din Uniune au suferit un prejudiciu considerabil în materie de volum, ceea ce rezultă în mod clar din analiza susmenționată a tendințelor privind producția, utilizarea capacităților, volumul vânzărilor, cota de piață, ocuparea forței de muncă și productivitatea.
(66)
Se constată, de asemenea, un prejudiciu în ceea ce privește prețurile și rentabilitatea. Această analiză este, totuși, mai complexă din cauza creșterii prețurilor materiilor prime și energiei, care au un impact asupra prețului produsului în cauză. Rentabilitatea, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor au scăzut în cursul perioadei 2005-2008. Anul 2008 a fost deosebit de dificil pentru industrie, îndeosebi datorită faptului că întreprinderile au avut obligații contractuale privind materiile prime, dar au pierdut peste 20 % din volumul lor de vânzări.
(67)
În 2009, situația pieței s-a destins și creșterea prețurilor a permis o ameliorare a rentabilității dar, după cum se menționează mai sus în considerentul 56, era clar că era vorba doar de un răgaz temporar și că era puțin probabil ca situația pieței din 2009 să se repete. Cu toate acestea, trebuie remarcat că nici în 2009, rata rentabilității nu atinsese nivelul de 5,9 %, considerat a fi un beneficiu normal pentru această industrie.
(68)
Prejudiciul a fost evaluat pentru ansamblul industriei din Uniune (indicatori macroeconomici), deși pentru anumiți indicatori au fost evaluați numai producătorii incluși în eșantion (indicatori microeconomici). Nu a fost identificată nicio diferență majoră între indicatorii micro și macroeconomici.
(69)
Având în vedere cele menționate anterior, se stabilește provizoriu că un procent important din industria din Uniune a suferit prejudicii, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
6. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
6.1. Introducere
(70)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză cauzaseră industriei din Uniune un prejudiciu care să poată fi considerat important. Au fost examinați și alți factori cunoscuți, pe lângă importurile care fac obiectul unui dumping, care, în același timp, ar fi putut prejudicia industria din Uniune, astfel încât să se verifice ca posibilul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost generat de importurile care fac obiectul unui dumping.
6.2. Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping
(71)
În cursul perioadei examinate, importurile provenind din țara în cauză au crescut cu aproape 400 % și au câștigat o piață considerabilă, și anume, au crescut de la mai puțin de 5 % la 10-15 %. În paralel, situația economică a industriei din Uniune s-a deteriorat în mod direct și comparabil, aceasta constituind singurul alt operator semnificativ de pe piața din UE deoarece importurile din alte surse sunt neglijabile.
(72)
Creșterea cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping s-a produs în contextul unei scăderi cu 7 % a consumului din UE în cursul perioadei luate în considerare.
(73)
Volumul ascendent al importurilor care fac obiectul unui dumping a determinat o subcotare a prețurilor industriei din Uniune cu 20-25 % în cursul PA. Se poate concluziona în mod rezonabil că existența acestui tip de importuri crescânde pe o piață în curs de restrângere a dus la blocajul prețurilor în 2008 și 2009. Acest efect al importurilor care fac obiectul unui dumping asupra prețurilor a fost exacerbat de faptul că majoritatea vânzărilor au fost efectuate pe baza unor contracte anuale. Astfel, importurile bosniace care fac obiectul unui dumping ar putea fi utilizate pentru a suprima creșterea prețurilor unor volume de vânzări importante, în ciuda creșterii prețurilor materiilor prime. În 2009, acest efect s-a atenuat, dar nu în măsură suficientă pentru a permite industriei în ansamblu să atingă nivelul normal de profit de 5,9 %.
(74)
Având în vedere suprapunerea temporală clară între creșterea bruscă a importurilor care fac obiectul unui dumping la prețuri care subcotează prețurile industriei din Uniune, pe de o parte, și pierderea în volum de vânzări și producție a industriei din Uniune, scăderea cotei de piață și blocarea prețurilor sale, pe de altă parte, se concluzionează provizoriu că importurile care fac obiectul unui dumping au jucat un rol important în prejudicierea situației industriei din Uniune.
6.3. Efectele altor factori
6.3.1. Performanța la export a producătorilor din Uniune
2005
2006
2007
2008
2009 (PA)
Vânzările la export ale producției din Uniune
100
108
90
57
121
Indice: 2005 = 100
Sursa: Macrodate.
(75)
Volumul exporturilor tuturor producătorilor din Uniune a crescut în cursul perioadei examinate, dar nu reprezenta, în medie, decât aproximativ 10 % din producție. Exporturile producătorilor incluși în eșantion au sporit și au compensat în mod parțial volumul de vânzări pierdut de UE.
(76)
Prin urmare, performanța la export a producătorilor din Uniune a ajutat la susținerea activității sale economice și nu a contribuit la prejudiciul important suferit.
6.3.2. Importurile provenind din țări terțe
(77)
Importurile provenind din țări terțe au fost neglijabile în cursul perioadei examinate și nu ar fi putut să contribuie la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Producătorul-exportator bosniac a susținut că producătorii din Uniune și-au pierdut cota de piață în favoarea importurilor provenind din China sau Coreea, dar această afirmație nu se sprijină pe fapte reale, întrucât importurile provenind din aceste țări au fost minore.
6.3.3. Impactul unei scăderi a consumului
2005
2006
2007
2008
2009 (PA)
Consumul UE în tone
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Sursa: Macrodate.
(78)
În cursul perioadei examinate, consumul a scăzut cu aproximativ 24 000 de tone (7 %), ceea ce dovedește faptul că industria detergenților a utilizat din ce în ce mai multe produse alternative pentru înlocuirea produsului în cauză în formulele sale. Producătorul-exportator a afirmat că aceasta a dus la „saturarea stocurilor, anularea comenzilor și profituri inferioare”.
(79)
Trebuie semnalat că doi producători de pe piața UE și-au încetat producția către sfârșitul perioadei luate în considerare și că, prin urmare, s-a efectuat o ajustare a capacităților pentru a compensa scăderea consumului. Mai mult, după cum se indică în considerentul 49, nivelurile stocurilor au rămas scăzute și stabile, ceea ce înseamnă că producția s-a adaptat la nivelurile inferioare de consum.
(80)
În consecință, deși nu se poate exclude faptul că scăderea consumului a contribuit la prejudiciul suferit de producătorii din Uniune, se pare că acest impact nu este important.
6.3.4. Impactul investițiilor
(81)
Producătorul-exportator a susținut că prejudiciul a fost cauzat de aplicarea legislației REACH. Cu toate acestea, după cum se explică în considerentul 58, ținând cont de nivelul de investiții în produsul în cauză pe toată durata perioadei examinate, legislația REACH nu ar fi putut să contribuie în mod semnificativ la prejudiciul suferit. Mai mult, costurile asociate acestei legislații au fost moderate.
6.3.5. Impactul creșterii costurilor materiilor prime și energiei
(82)
Anumite părți au declarat că creșterea costurilor materiilor prime și energiei au contribuit la prejudiciu. Creșterea acestor costuri a fost, într-adevăr, semnificativă și s-a produs mai ales în 2008. Ea a avut, cu siguranță, un impact asupra rentabilității în anul respectiv, deoarece a intervenit într-o perioadă în care volumul vânzărilor era în scădere. Într-o oarecare măsură, creșterea costurilor energiei s-a repercutat, totuși, asupra creșterii prețurilor, după cum se indică în considerentul 52, deși efectul scăderii prețurilor importurilor care făceau obiectul unui dumping a împiedicat realizarea unor niveluri de creștere adecvate.
(83)
Prin urmare, se consideră că creșterea costurilor materiilor prime și energiei nu a contribuit la prejudiciul suferit.
6.3.6. Impactul problemelor de capacitate
(84)
Problemele de supracapacitate și de capacitate scăzută de utilizare au fost discutate în considerentul 46. Efectul problemelor de capacitate asupra rentabilității trebuie să fie examinat atât în lumina caracteristicilor structurale ale acestei industrii, cât și a existenței importurilor care fac obiectul unui dumping. Efectul asupra rentabilității se explică prin costurile fixe substanțiale care ar putea fi recuperate dacă ratele de utilizare ar fi mai ridicate.
(85)
Cu toate acestea, problemele de supracapacitate și de capacitate de utilizare scăzută pot să explice, parțial, anumiți indicatori de prejudiciu negativi înregistrați de producătorii din Uniune, dar nu explică scăderile importante ale producției, ale volumului vânzărilor și ale cotei de piață în 2009. Prin urmare, este evident că aceștia nu anulează legătura de cauzalitate dintre creșterea considerabilă a importurilor care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de producătorii din Uniune.
6.3.7. Impactul crizei mondiale a creditului/crizei economice generale
(86)
Anumite părți interesate au susținut că criza mondială a creditului și criza economică generală au contribuit la prejudiciu. Consumul produsului în cauză a scăzut, într-adevăr, în 2008-2009, atunci când s-au produs aceste crize.
(87)
Totuși, aceste probleme nu explică de ce cota de piață a producătorilor din Uniune a scăzut în mod considerabil în 2009, în timp ce cota de piață deținută de importurile bosniace a crescut și a redus prețurile din UE cu peste 20 %. În consecință, în timp ce scăderea consumului în 2008-2009 ar fi trebuit să afecteze, ca atare, industria din Uniune, creșterea semnificativă a importurilor provenind din BiH a avut un impact cu mult mai important asupra volumului vânzărilor industriei din Uniune și, datorită subcotării, asupra prețurilor. Astfel, criza nu a anulat legătura de cauzalitate dintre creșterea considerabilă a importurilor care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de producătorii din Uniune.
6.3.8. Impactul asupra industriei utilizatoare consolidate
(88)
Deși peste 10 societăți au fabricat produsul în cauză în cursul PA, principala industrie utilizatoare (fabricanți de detergenți pentru textile și de agenți de dedurizare a apei) era compusă din patru mari grupuri (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble și Unilever). De fapt, cei doi utilizatori principali cooperanți reprezentau aproape 40 % din achizițiile produsului în cauză din UE. Mulțumită centralizării achizițiilor, aceste patru grupuri sunt efectiv capabile să mențină prețuri scăzute pentru produsul în cauză.
(89)
Cu toate acestea, acest fenomen nu este nou, ci există de mulți ani. Din această cauză, nici el nu poate să explice scăderea importantă a producției, a volumului vânzărilor și a cotei de piață în 2009. Prin urmare, este evident că acesta nu anulează legătura de cauzalitate dintre creșterea considerabilă a importurilor care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de producătorii din Uniune.
6.4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(90)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează, în mod provizoriu, că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping.
(91)
A fost examinat un anumit număr de factori, alții decât importurile care fac obiectul unui dumping, dar niciunul dintre aceștia nu a putut explica pierderile importante în termeni de cotă de piață, producție și volum de vânzări care au intervenit în 2008 și 2009 și care coincid cu creșterea volumului importurilor care fac obiectul unui dumping.
(92)
Ținând cont de analiza de mai sus, care a făcut distincție și a separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează în mod provizoriu că importurile din BiH au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
7. INTERESUL UNIUNII
7.1. Observații generale
(93)
Comisia a analizat dacă, în pofida concluziilor provizorii privind existența dumpingului prejudiciabil, există motive covârșitoare care ar putea duce la concluzia că nu este în interesul Uniunii să adopte măsuri în acest caz particular. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, impactul unor eventuale măsuri asupra tuturor părților implicate în prezenta procedură și, de asemenea, consecințele neinstituirii de măsuri au fost examinate pe baza tuturor elementelor de probă prezentate.
7.2. Interesul industriei din Uniune
(94)
Analiza prejudiciului a demonstrat în mod clar că importurile care fac obiectul unui dumping au adus prejudicii industriei din Uniune. Prezența sporită, în ultimii ani, a importurilor care fac obiectul unui dumping a cauzat o blocare a vânzărilor pe piața Uniunii și o pierdere de cotă de piață pentru industria din Uniune. Aceasta a împiedicat industria din Uniune să atingă niveluri de rentabilitate similare cu cele obținute pentru alte produse.
(95)
Ancheta a arătat că orice creștere a cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din țara vizată se obține în detrimentul direct al industriei din Uniune. În pofida restructurării produse în mijlocul producătorilor din Uniune (două societăți și-au încetat producția) situația nu s-a ameliorat. În acest sens, trebuie notat că pudra de zeolit A este un produs important pentru societățile incluse în eșantion, deoarece reprezintă până la 30 % din cifra lor de afaceri. În absența instituirii unor măsuri, situația industriei din Uniune ar continua, cu siguranță, să se deterioreze. Instituirea de măsuri va readuce prețul importurilor la niveluri neprejudiciabile, permițând industriei din Uniune să concureze în condiții comerciale corecte.
(96)
În consecință, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune.
7.3. Interesul importatorilor
(97)
Impactul probabil al măsurilor asupra importatorilor a fost examinat în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. În acest sens, se menționează că importatorii independenți care s-au făcut cunoscuți erau, de asemenea, utilizatori. Astfel, analiza care îi menționează este prezentată în secțiunea referitoare la interesul utilizatorilor.
7.4. Interesul utilizatorilor și al consumatorilor
(98)
Nu s-au primit observații din partea organizațiilor de consumatori în urma publicării avizului de deschidere pentru prezenta procedură. Prin urmare, analiza a fost limitată la efectele măsurilor asupra utilizatorilor.
(99)
S-au trimis chestionare unui număr de 8 utilizatori cunoscuți. Cu toate acestea, numai doi dintre ei au făcut comentarii pertinente. În consecință, analiza interesului Uniunii se bazează pe răspunsurile celor doi utilizatori relativ importanți care reprezintă, împreună, aproape 40 % din consumul Uniunii.
(100)
Cei doi utilizatori din Uniune cooperanți sunt operatori majori în industria detergenților și a agenților de dedurizare a apei. Amândoi s-au opus instituirii de măsuri.
(101)
Ancheta a stabilit că cel puțin o treime din consumul utilizatorilor din Uniune care au cooperat era constituit din importuri provenind de la producătorul-exportator bosniac. Restul era acoperit de achiziții efectuate de la producătorii din Uniune, care rămân sursa de aprovizionare principală a utilizatorilor cooperanți. Ținând cont de rata scăzută de utilizare a capacităților producătorilor din Uniune, după cum se explică în considerentele 47 și 48 de mai sus, este clar că instituirea unor măsuri nu ar trebui să conducă la o penurie în aprovizionare sau la o creștere considerabilă a prețurilor.
(102)
În plus, se pare că industria utilizatoare din Uniune a început deja să examineze posibilitatea unor importuri provenind din China. Faptul că o asemenea opțiune există și este considerată drept viabilă arată că instituirea de măsuri nu va duce, în nici un caz la o penurie a produsului în cauză.
(103)
Procentajul în cifra de afaceri a produselor finale care includ produsul în cauză a fost, de asemenea, examinat. În acest sens, se menționează că, în ambele cazuri, produsele în cauză reprezintă mai puțin decât 10 % din cifra lor de afaceri.
(104)
Procentajul de produs în cauză incorporat în produsele finale a fost, de asemenea, examinat. Ancheta a stabilit că, în general, acest procentaj este extrem de mic (în medie, mai puțin de 5 % din costul total) și, prin urmare, produsul în cauză nu reprezintă o parte foarte semnificativă din costul produselor finite.
(105)
Comisia a examinat, de asemenea, dacă instituirea de măsuri ar avea un impact financiar negativ major asupra situației acestor doi utilizatori. Comisia a stabilit două scenarii, și anume un scenariu pesimist și altul, mai realist.
(106)
Scenariul pesimist presupune că atât importurile, cât și prețurile din Uniune ar fi crescut pentru a atinge nivelul taxei. Aceasta ar duce la creșterea costurilor utilizatorilor cu mai puțin de 2 %, în medie.
(107)
Situația de mai sus trebuie să fie comparată cu ratele de rentabilitate ale utilizatorilor din Uniune care au cooperat. Rentabilitatea utilizatorilor pentru produsele care incorporează produsul în cauză este de aproximativ 11 % și era de peste 20 % pentru ansamblul produselor lor. Ținând cont de aceste rate de rentabilitate, nici măcar un pachet complet de măsuri, aplicat atât importurilor, cât și prețurilor din Uniune, nu ar avea un efect disproporționat asupra situației financiare a acestor părți.
(108)
De fapt, un scenariu mult mai realist este acela prin care instituirea de măsuri ar duce la o situație în care numai prețurile de import din BiH ar crește, în timp ce industria din Uniune ar beneficia de economii de scară sporite. Într-adevăr, conform explicației de mai sus, situația aprovizionării cu produsul în cauză în cadrul UE este pe deplin suficientă, întrucât majoritatea producătorilor din Uniune sunt departe de a funcționa la o capacitate completă.
(109)
Ar trebui să se noteze, de asemenea, că ancheta a stabilit existența unor produse capabile de a înlocui produsul în cauză. Într-adevăr, este clar că atât utilizatorii cooperanți, cât și cei necooperanți produc detergenți pentru textile care nu conțin produsul în cauză. În cazul acestui scenariu mai realist, costurile utilizatorilor cooperanți nu ar crește decât cu un procent. Cu alte cuvinte, în lumina cifrelor rentabilității, instituirea de măsuri nu va avea decât consecințe neglijabile pentru utilizatori.
(110)
Ținând seama de cele de mai sus, este clar că instituirea de măsuri nu ar avea niciun impact semnificativ asupra utilizatorilor și, astfel, este foarte puțin probabil că ar duce la vreo creștere a prețului pentru consumatori.
7.5. Concluzie privind interesul Uniunii
(111)
În ansamblu, industria din Uniune ar trebui să fie, în mod clar, avantajată în urma măsurilor. Într-adevăr, ea ar putea, în primul rând, beneficia de economii de scară sporite, din cauza unei utilizări mai intensive a capacităților, datorită unei creșteri a producției și a vânzărilor.
(112)
Ținând seama de cele de mai sus, se concluzionează, în mod provizoriu, că instituirea de măsuri privind importurile care fac obiectul unui dumping ale produsului în cauză provenind din Bosnia și Herțegovina nu va avea efecte semnificative asupra utilizatorilor din Uniune și că, în ansamblu, aceasta este în interesul Uniunii.
8. PROPUNEREA DE MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
(113)
Având în vedere constatările stabilite anterior în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat și interesul Uniunii, ar trebui să se instituie măsuri provizorii asupra importurilor produsului în cauză provenite din Bosnia și Herțegovina, pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.
8.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(114)
Nivelul măsurilor antidumping provizorii ar trebui să fie suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marjele de dumping constatate.
(115)
La calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsuri ar trebui să îi permită industriei din Uniune să își acopere costurile și să obțină un profit înainte de impozitare, care s-ar obține în mod rezonabil în condiții normale de concurență, și anume, în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping. Marja de profit înainte de impozitare utilizată în acest calcul este de 5,9 % din cifra de afaceri. Aceasta corespunde nivelului de beneficiu atins de către industria din Uniune în cursul PA pentru toate produsele sale, inclusiv pentruprodusul în cauză. Știind că rentabilitatea produsului în cauză a fost afectată de importurile care fac obiectul unui dumping, este clar că acest nivel de beneficiu este prudent și nu excesiv. S-a luat în considerare, de asemenea, eventualitatea utilizării marjelor de profit realizate de industria din Uniune în 2005-2007, dar marjele de profit erau scăzute în termeni de rentabilitate atinsă de către societăți pentru produse similare și nu păreau a fi reprezentative pentru o industrie viabilă. Aceasta se explică prin faptul că importurile bosniace au dus la o subcotare de 10-20 % a importurilor industriei din Uniune în cursul acestor 3 ani și astfel de diferențe ar fi jucat un rol semnificativ în cadrul negocierilor de contract anuale. Astfel, aceste marje de profit nu puteau fi considerate ca reprezentative ale unei situații normale pe piața UE. Pe baza celor de mai sus, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil s-a obținut adăugând marja de profit menționată anterior la costul de producție.
(116)
Majorarea necesară a prețului a fost, așadar, determinată pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat, utilizat pentru stabilirea subcotării, și prețul mediu neprejudiciabil al produselor vândute de industria din Uniune pe piața UE. Diferența care rezultă din această comparație a fost, apoi, exprimată ca procent din valoarea CIF medie de import. Marja de subcotare astfel calculată se ridica la 31,5 %.
8.2. Măsurile provizorii
(117)
Ținând seama de cele menționate anterior și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, se consideră că ar trebui să fie instituite măsuri antidumping provizorii la importurile originare din Bosnia și Herțegovina, la nivelul marjei de dumping constatate.
(118)
Pe baza celor de mai sus, nivelul taxei antidumping provizorii pentru Bosnia și Herțegovina este de 28,1 %.
9. INFORMAREA PĂRȚILOR
(119)
În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În plus, ar trebui precizat că concluziile privind instituirea unor taxe adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricărei taxe definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Prin prezentul regulament se instituie o taxă antidumping provizorie privind importurile de pudră de zeolit 4A, denumită, de asemenea, pudră de zeolit NaA, încadrată, în prezent, în codul NC ex 2842 10 00 (cod TARIC 2842100030) și originară din Bosnia și Herțegovina.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil pentru produsul descris la alineatul (1) la prețul net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 28,1 %.
(3) Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
(4) În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
(1) Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
(2) În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 15 noiembrie 2010.