РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 287/2011 НА СЪВЕТА
от 21 март 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на волфрамов карбид, волфрамов карбид, просто смесен с метален прах, и сплави на волфрамов карбид с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2,5 и 6 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“) след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕИО) № 2737/90 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито от 33 % върху вноса на волфрамов карбид и сплави на волфрамов карбид с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“). С Решение 90/480/ЕИО (3) Комисията прие гаранции, предоставени от двама основни износители, за продукта, предмет на мерките.
(2)
След оттеглянето на гаранциите от страна на двамата засегнати китайски износители, с Регламент (ЕО) № 2286/94 (4) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт.
(3)
С Регламент (ЕО) № 610/95 (5) Съветът измени Регламент (ЕИО) № 2737/90 и наложи окончателно мито от 33 % върху вноса на волфрамов карбид и сплави на волфрамов карбид. След преразглеждане, което бе започнато съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент (наричано по-долу „предишното разследване за преразглеждане“), с Регламент (ЕО) № 771/98 на Съвета (6) тези мерки бяха удължени за срок от още пет години.
(4)
След провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, с Регламент (ЕО) № 2268/2004 (7) Съветът наложи антидъмпингово мито от 33 % върху вноса на волфрамов карбид и сплави на волфрамов карбид с произход от КНР.
(5)
С Регламент (ЕО) № 1275/2005 (8) Съветът измени определения обхват на продукта, така че да включва и волфрамов карбид, просто смесен с метален прах.
2. Искане за преразглеждане
(6)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока (9) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 30 септември 2009 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Европейската асоциация на металопроизводителите (Eurometaux) (наричана по-долу „заявителят“) от името на производители от Съюза, които съставляват съществен дял - в конкретния случай над 85 %, от общото производство на волфрамов карбид, волфрамов карбид, просто смесен с метален прах, и сплави на волфрамов карбид в Съюза.
(7)
Искането се основаваше на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и до повтаряне на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Откриване на процедура
(8)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, Комисията обяви на 30 декември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (10) (наричано по-долу „известието за започване на преразглеждане“), че открива процедура по преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период
(9)
Разследването на продължаването или повтарянето на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РПП (наричан по-долу „разглежданият период“).
4.2. Засегнати от разследването страни
(10)
Комисията уведоми официално за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, производителите в държавата аналог и представителите на КНР. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(11)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(12)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които се знаеше, че са засегнати, и до онези, които заявиха своя интерес в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане. Отговори бяха получени от седем производители от Съюза, от един производител износител от КНР, от един производител износител от държавата аналог и от трима ползватели.
(13)
Нито един от вносителите не изпрати отговор във връзка с изготвянето на представителната извадка, не предостави информация на Комисията, нито заяви интереса си в хода на разследването. Тъй като само един производител износител от КНР се отзова, предоставяйки исканата информация, не бе необходимо да се изготвя представителна извадка.
(14)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, от една страна, и на интереса на Съюза, от друга страна. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., Санкт Петер, Австрия
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Гослар, Германия
-
Eurotungstène poudres S.A., Гренобъл, Франция
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Брунтал, Чешка република
-
Treibacher Industrie AG, Алтхофен, Австрия;
б)
държава аналог
-
Global Tungsten & Powders Corp., САЩ
в)
ползвател
-
Sandvik Hard Materials, Епинуз, Франция
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(15)
Разглежданият продукт в рамките на настоящото преразглеждане е: волфрамов карбид, волфрамов карбид, просто смесен с метален прах, и сплави на волфрамов карбид с произход от КНР и класирани понастоящем в кодове по КН 2849 90 30 и ex 3824 30 00.
(16)
Волфрамовият карбид, волфрамовият карбид, просто смесен с метален прах, и сплавите на волфрамов карбид са съединения на въглерод и волфрам, получени чрез топлинна обработка (в първия случай - чрез насищане с въглерод, а в третия - чрез сплавяне). Тези продукти са междинни и се използват при производството на твърдосплавни елементи, като режещи инструменти и износоустойчиви елементи от цементиран карбид, на износоустойчиви покрития, за свредла на инструменти за нефтени сондажи и минни изкопи, както и за дюзи и режещи пластини за изтегляне и коване на метали.
(17)
При настоящото разследване бе потвърдено, че разглежданият продукт, произвеждан и продаван от производителя износител на Съюза, е идентичен от гледна точка на физическите и химическите характеристики, както и на видовете употреба с продукта, произвеждан от производителите от Съюза и продаван на пазара на Съюза, или с продукта, произвеждан и продаван в държавата аналог, като поради тази причина те се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(18)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали в момента има дъмпинг и ако е така, дали има вероятност изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга. Следва да се припомни, че в контекста на разследването по посочения член третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (наричано по-долу „ТДПИ“), не е предмет на преразглеждане.
(19)
Както бе обяснено по-горе, не бе необходимо да се изготвя представителна извадка по отношение на производителите износители от КНР.
(20)
На етапа на събирането на информация с оглед изготвяне на представителна извадка се оказа, че делът на единствения съдействащ китайски производител износител съставлява по-малко от 5 % от общия обем на износа от КНР за Съюза. Китайските органи и другите заинтересовани страни бяха уведомени за възможността да се приложи член 18 от основния регламент поради ниската степен на съдействие от страна на производителите износители. Комисията не получи никакъв отговор във връзка с това съобщение.
(21)
По-късно по време на разследването обаче в своя отговор на въпросника съдействащият производител износител поправи грешката, допусната при декларирането на осъществените от него експортни продажби за Съюза, като завиши данните за обема на своя износ за Съюза. Същевременно обемите на разглеждания продукт, изнасян от КНР за Съюза, бяха допълнително подложени на анализ въз основа на данни от Евростат. Вследствие на това и след проверка на отговорите на въпросника бе установено, че обемът на износа на съдействащия производител износител е много голям (11). Въз основа на тези констатации се стигна до заключението, че нивото на съдействие е високо.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
2.1. Държава аналог
(22)
Тъй като при предишните разследвания на нито един производител износител от КНР не бе предоставено ТДПИ, нормалната стойност за Китай бе определена в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(23)
В известието за започване на преразглеждане бе предвидено като подходяща държава аналог за целта на определянето на нормалната стойност за КНР да бъдат използвани САЩ. Заинтересованите страни бяха приканени да изразят становището си доколко този избор е подходящ. В това отношение не бяха получени коментари или възражения от никоя от страните. САЩ бяха използвани като държава аналог и при първоначалното разследване, като не бе установено наличието на нови или променени обстоятелства, които да обосноват евентуална промяна, нито на Комисията беше съобщено за такива обстоятелства. Счетено бе, че САЩ са представителна държава като референтен пазар, по-специално с оглед на отвореността и конкурентоспособността на нейния вътрешен пазар. Освен това един производител от САЩ се съгласи да съдейства в рамките на настоящото преразглеждане.
(24)
Поради това САЩ бяха използвани като държава аналог с пазарна икономика за целите на настоящото преразглеждане.
2.2. Нормална стойност
(25)
В съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност бе определена на основата на проверената информация, получена от съдействащия американски производител в държавата аналог, т.е. на основата на реално платените или подлежащи на плащане цени на вътрешния пазар на САЩ за видовете на продукта, за които бе установено, че са били продавани при обичайни търговски условия.
(26)
В резултат на това нормалната стойност бе определена като среднопретеглената цена за продажби на вътрешния пазар за несвързани клиенти, осъществени от съдействащия производител в САЩ.
(27)
Най-напред бе определено дали осъществените от съдействащия американски производител общи продажби на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти са представителни съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали те възлизат на 5 или повече процента от общия обем на продажбите на разглеждания продукт, изнесен за Съюза. Продажбите на вътрешния пазар, осъществени от съдействащия американски производител, бяха счетени за достатъчно представителни по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
(28)
След това бе проучено дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. За целта за сходния продукт, продаден на пазара на САЩ, бе определен делът на рентабилните продажби, осъществени на вътрешния пазар, на независими клиенти през РПП.
(29)
Тъй като обемът на рентабилните продажби на сходния продукт е представлявал по-малко от 80 % от общия обем на продажбите на сходния продукт, нормалната стойност бе определена на основата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на рентабилните продажби.
2.3. Експортна цена
(30)
Както бе обяснено по-горе, предвид факта, че делът на съдействащия производител износител съставлява над 90 % от общия обем на износа от КНР за Съюза, експортната цена бе проучена на основата на предоставените от този производител износител данни, т.е. надлежно коригираната реално платена или подлежаща на плащане цена на разглеждания продукт при продажбата му за износ за Съюза.
2.4. Сравнение
(31)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за всеки вид на разглеждания продукт на базата на цена франко завода, при същото равнище на търговия и същото равнище на данъчно облагане. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите във факторите, за които се твърдеше и се доказа, че влияят върху цената и сравнимостта на цената. Направени бяха корекции по отношение на разходите за презокеански и вътрешни превози на товари, застраховка, банкови такси и опаковане. Освен това бе направена корекция от 5 % на експортната цена с цел отчитане на експортната такса, както и корекция на нормалната стойност с цел отчитане на данъка върху добавената стойност (ДДС).
2.5. Дъмпингов марж
(32)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж бе определен за всеки вид продукт на основата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена при същото равнище на търговия. Това сравнение показа наличието на дъмпинг по време на РПП, възлизащ на над 80 %, т.е. на значително по-високо ниво, отколкото при последното разследване за преразглеждане (31 %). Точният дъмпингов марж не може да бъде разгласен поради съображения за поверителност. Изчисленията бяха направени на основата на данните, предоставени от един производител износител от КНР и един производител в държавата аналог. Разгласяването на дъмпинговия марж би позволило както на съдействащия производител износител от КНР, така и на производителя в държавата аналог да си направят изводи съответно за нормалната стойност и за експортната цена на другия, което би довело до явно нарушаване на правото на двете страни на поверителност на информацията.
3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Предварителна бележка
(33)
Включената в настоящия раздел информация е получена чрез анализ на данните, предоставени от съдействащия производител износител и от Евростат, както и на данните, посочени в искането за преразглеждане.
3.2. Свободен капацитет на китайските производители износители
(34)
Предоставените от съдействащия китайски производител износител данни за свободния капацитет бяха представени като стойности, завишени или намалени с 20 %, за да бъде спазена поверителността на информацията. Производственият капацитет на КНР през 2006 и 2007 г. е възлизал на около 21 000 тона, а през 2008 г. и РПП се е увеличил значително, достигайки около 35 000 тона, което представлява увеличение с над 80 % в рамките на разглеждания период. Може да се счита, че тези данни са по-скоро занижени, тъй като в искането за преразглеждане се посочва, че производственият капацитет възлиза на около 50 000 тона.
(35)
Освен това съдействащият производител износител отчете значително увеличение на капацитета през разглеждания период.
(36)
Въз основа на събраната по време на разследването информация бе установено, че общият производствен капацитет на Китай значително е надхвърлил действителното китайско производство (най-малко с 20 000 тона през 2008 г. и през РПП).
(37)
През РПП свободният капацитет на КНР е надвишавал шесткратно потреблението на Съюза (25 000 тона спрямо потребление на Съюза от 3 800 тона).
(38)
С оглед на горепосоченото е ясно, че при отсъствие на антидъмпингови мерки голяма част от наличния в КНР свободен капацитет би могъл да се използва за увеличаване на износа за Съюза.
(39)
Освен това представената по време на разследването информация сочи съществени нарушения на пазара на суровините, използвани за производството на разглеждания продукт. На първо място, за суровините са въведени квоти, предоставяни от китайските органи. На второ място, китайските органи ограничават достъпа до суровини посредством налагането на експортни такси и политики за намаление на ДДС, прилагани, както е посочено в съображение 31, и спрямо разглеждания продукт. Тези фактори представляват допълнителни елементи, които сочат, че в този случай е вероятно дъмпингът да продължи.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза и експортни цени за трети държави
(40)
Предоставената от съдействащия износител информация за цените, която не може да бъде разгласена поради съображения за поверителност, сочи, че Съюзът със сигурност представлява интересен пазар за китайските производители износители. През разглеждания период цените, практикувани на пазарите на други трети държави, са били по-ниски (освен през 2007 г.) от цените, практикувани на пазара на Съюза (най-общо между 10 % и 20 % по-ниски в различните години през разглеждания период).
(41)
Поради тези причини може да се стигне до заключението, че що се отнася до цените, които могат да бъдат налагани, пазарът на ЕС определено представлява привлекателна алтернатива за китайските износители.
(42)
Въз основа на това, в случай че мерките бъдат отменени, китайските производители износители биха имали стимул да насочат износа си към пазара на Съюза. Преобладаващите на пазара на Съюза по-високи цени биха позволили на тези производители износители да реализират по-големи маржове на печалба.
3.4. Заобикаляне на мерките
(43)
През 2005 г. обхватът на мерките бе разширен, така че в него да бъде включен допълнителен код по КН, тъй като бе установено, че китайските износители заобикалят мерките, като добавят към волфрамовия карбид на прах малки количества от друг метален прах (предимно кобалт) (12). Тази практика на заобикаляне на мерките, която бе потвърдена, е поредният елемент в подкрепа на заключението, че е вероятно дъмпингът да продължи. Тя е ясно доказателство за това, че европейският пазар е все така привлекателен за китайските производители износители, които - при отсъствието на антидъмпингови мерки - вероятно биха насочили по-големи количества волфрамов карбид към пазара на ЕС.
3.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(44)
Направеният по-горе анализ показва, че вносът от КНР на пазара на Съюза е продължил да се осъществява на дъмпингови цени при много високи дъмпингови маржове. Като се имат предвид по-специално анализът на ценовите равнища на пазарите в ЕС и в други трети държави, както и наличният в КНР капацитет, може да се направи заключението, че, в случай че мерките бъдат премахнати, е вероятно дъмпингът да продължи.
Г. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Дефиниране на „промишлеността на Съюза“
(45)
На територията на Съюза сходният продукт се произвежда от седем дружества или групи от дружества.
(46)
Поради това се счита, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и по-долу ще бъдат наричани „промишлеността на Съюза“.
2. Предварителна бележка
(47)
Необходимо бе данните относно вноса в Съюза на разглеждания продукт с произход от КНР да бъдат представени чрез индексиране, за да се запази поверителността на информацията по силата на член 19 от основния регламент.
(48)
Що се отнася до обемите на вноса по код по TARIC 3824300010, поради включването на продукти, различни от разглеждания продукт, в данните за вноса, предоставени от Евростат на ниво код по КН (код по КН 3824 30 00), посоченият по-долу анализ бе направен въз основа на данните за вноса на ниво код по TARIC, допълнени с информация от данните, събрани в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент. Данните по TARIC се считат за поверителни, тъй като предоставената в тях информация е толкова подробна, че позволява идентифициране на страните. Поради тази причина някои данни са представени като стойности в интервал.
(49)
Данните за промишлеността на Съюза са получени от отговорите на въпросника, предоставени от седемте производители от Съюза.
3. Потребление на пазара на Съюза
(50)
Потреблението в Съюза бе установено на основата на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и на данните на Евростат за вноса.
(51)
Между 2006 г. и РПП потреблението в Съюза е намаляло с 62 %, като основният спад е бил в периода между 2008 г. и РПП. През РПП потреблението е намаляло с 63 % в сравнение с 2008 г.
Таблица 1
Потребление
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем (в тонове)
+
общ обем на вноса
1 766
1 885
2 303
755
+
производство на ЕС, продадено на пазара на ЕС
8 281
8 334
7 981
3 024
=
потребление
10 047
10 218
10 284
3 779
Годишно увеличение
2 %
1 %
-63 %
4. Обем, пазарен дял и цени на дъмпинговия внос от Китайската народна република
(52)
Динамиката на обема, пазарните дялове и средните цени на дъмпинговия внос от КНР е посочена по-долу. Тенденциите относно количествата и цените са представени въз основа на данни от Евростат.
Таблица 2
Внос от КНР
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от разглежданата държава (в тонове)
Над 700
Над 700
Над 400
Над 60
Индекс (2006 г. = 100)
100
104
60
11
Пазарен дял на вноса от разглежданата държава
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Цени на вноса от разглежданата държава (в евро на тон)
25 622
21 883
22 434
22 110
Индекс (2006 г. = 100)
100
85
88
86
(53)
Обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт с произход от КНР е намалял с 89 % през разглеждания период и е достигнал ниво от около 80 тона през РПП. Пазарният му дял също е намалял от 7,1 % през 2006 г. на 2,1 % през РПП.
(54)
Това намаляване би могло да се обясни със значителното увеличение на вътрешното потребление в КНР през разглеждания период. Освен това изглежда, че китайските органи водят политика на опазване на ресурсите от волфрам на КНР чрез прилагането на система от експортни квоти и мита върху износа.
(55)
През разглеждания период цените на вноса от Китай са намалели с 14 %. Тази промяна е в съответствие с общата тенденция, наблюдавана и по отношение на цените на промишлеността на Съюза.
(56)
Сравнението също така показа, че вносът от КНР е подбивал цените на промишлеността на Съюза с над 10 % след приспадането на съществуващото антидъмпингово мито. Тези резултати съвпадат с резултатите, получени при последното разследване за преразглеждане (13).
5. Внос от други държави
(57)
Обемът на вноса от други държави през разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Тенденциите относно количествата и цените са представени въз основа на данни от Евростат.
Таблица 3
Внос от други държави
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Внос от други държави (в тонове)
1 050
1 138
1 873
675
Индекс (2006 г. = 100)
100
108
178
64
Пазарен дял на вноса от други държави
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Средна цена (в евро на тон)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Индекс (2006 г. = 100)
100
97
79
91
Пазарен дял на САЩ
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Средна цена (в евро на тон)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Пазарен дял на Южна Корея
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Средна цена (в евро на тон)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Вносът от трети държави е намалял с 36 % през разглеждания период. Той е следвал обща тенденция на пазара, предизвикана от свиването на потреблението (спад с 62 %), но не със същите темпове. Затова пазарният дял на този внос е нараснал от 10,5 % на 17,9 %. Въздействието на този внос обаче върху промишлеността на Съюза не може да се счита за отрицателно, както това е доказано в съображения 85-88 по-долу.
(59)
Следва да се отбележи, че през разглеждания период пазарният дял на Република Корея (наричана по-долу „Корея“) се е удвоил, като е достигнал 4,4 %. През разглеждания период средните цени на вноса от Корея са се понижили, въпреки че са продължили да бъдат по-високи от средната продажна цена на продажбите за износ на КНР.
6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(60)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, които оказват влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
6.1. Производство
(61)
Производството на промишлеността на Съюза първоначално се е увеличило с 5,8 % през 2007 г. и с 11,6 % през 2008 г. в сравнение с 2006 г., а след това рязко е намаляло през РПП - с 56 % в сравнение с 2008 г.
Таблица 4
Общо производство на Съюза
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем (в тонове)
Производство
10 094
10 679
11 268
4 861
Индекс (2006 г. = 100)
100
106
112
48
6.2. Капацитет и равнище на използване на капацитета
(62)
Производственият капацитет се е увеличил с 10,8 % в периода между 2006 г. и РПП. Тъй като производството е намаляло, по-специално през РПП, в произтичащото използване на капацитета е отбелязано общо намаление от 57 % в периода между 2006 г. и РПП, като през РПП използването на капацитета е паднало до 39 %.
Таблица 5
Производствен капацитет и използване на капацитета
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем (в тонове)
Производствен капацитет
11 110
11 610
12 230
12 310
Индекс (2006 г. = 100)
100
105
110
111
Използване на капацитета
91 %
92 %
92 %
39 %
Индекс (2006 г. = 100)
100
101
101
43
6.3. Складови наличности
(63)
Нивото на складовите наличности в края на периода, с които е разполагала промишлеността на Съюза, се е увеличило с 20 % през 2008 г. в сравнение с 2006 г., като впоследствие е намаляло с 26 % през РПП.
Таблица 6
Складови наличности
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем (в тонове)
Складови наличности в края на периода
1 714
1 808
2 054
1 514
Индекс (2006 г. = 100)
100
106
120
88
6.4. Обем на продажбите
(64)
Продажбите, осъществени от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти, леко са се увеличили в периода между 2006 и 2008 г., като впоследствие са намалели с 61 % в периода между 2008 г. и РПП. Обемът на продажбите се е увеличил през 2007 и 2008 г., но през РПП рязко е намалял. Това развитие е в съответствие с общата тенденция към спад в потреблението на пазара на Съюза.
Таблица 7
Продажби на несвързани клиенти
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем (в тонове)
5 594
5 630
5 874
2 292
Индекс (2006 г. = 100)
100
101
105
41
6.5. Пазарен дял
(65)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил относително стабилен в периода между 2006 и 2008 г., като впоследствие се е увеличил с 4 процентни пункта между 2008 г. и РПП. Като цяло през разглеждания период е отбелязано увеличение от 5 процентни пункта.
Таблица 8
Пазарен дял на ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на ЕС
56 %
55 %
57 %
61 %
Индекс (2006 г. = 100)
100
99
103
109
6.6. Растеж
(66)
Тъй като спадът в продажбите е бил малко по-бавен от спада в потреблението, промишлеността на Съюза е успяла донякъде да увеличи пазарния си дял.
6.7. Трудова заетост
(67)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е спаднало със 17 % в периода между 2006 г. и РПП. При заетостта се наблюдава спад и в периода от 2006 г. до 2008 г., когато производството леко се е увеличило, което свидетелства за положените от промишлеността на Съюза усилия за повишаване на производителността. През РПП обаче резкият спад в производството е довел до силно влошаване на състоянието на заетостта.
Таблица 9
Трудова заетост
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Средно (разглеждан период)
Общо заети лица
674
667
653
557
Индекс (2006 г. = 100)
100
99
97
83
6.8. Производителност
(68)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като произведена продукция на заето лице годишно, се е повишила през 2007 и 2008 г. съответно със 7 % и 15 % в сравнение с 2006 г., като впоследствие е намаляла с 49 % в периода между 2008 г. и РПП.
Таблица 10
Производителност
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производителност (в тонове годишно на заето лице)
15
16
17
9
Индекс (2006 г. = 100)
100
107
115
58
6.9. Продажни цени
(69)
През разглеждания период средната продажна цена франко завод на промишлеността на Съюза на несвързани клиенти в Съюза е следвала тенденция към намаление. Като цяло промишлеността на Съюза е била принудена да намали цените си с 15,4 % в периода между 2006 г. и РПП.
(70)
Както бе обяснено в съображения 55 и 56, цените на дъмпинговия внос от КНР са следвали тенденция, подобна на наблюдаваната при промишлеността на Съюза, но са били значително по-ниски от цените на промишлеността на Съюза. През РПП цените на продуктите, внасяни от КНР, са били с над 10 % по-ниски от цените на промишлеността на Съюза.
Таблица 11
Единична цена на пазара на ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Единични цени на продажбите на Съюза (в евро на тон)
31 030
29 995
29 072
26 241
Индекс (2006 г. = 100)
100
97
94
85
6.10. Възнаграждения
(71)
В периода между 2006 г. и РПП средното възнаграждение на заето лице се е увеличило с 4,8 %.
Таблица 12
Разходи за труд
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Годишни разходи за труд на заето лице
53 614
54 613
56 564
56 221
Индекс (2006 г. = 100)
100
102
106
105
6.11. Инвестиции и способност за привличане на капитали
(72)
В периода между 2006 и 2008 г. годишният поток от инвестиции, направени от промишлеността на Съюза в разглеждания продукт, е нараснал с 18 %. Инвестициите в периода между 2007 и 2008 г. са се увеличили със 103 %. През РПП обаче инвестициите са намалели с 65 % в сравнение с 2008 г.
(73)
Инвестициите са били насочени предимно в изграждането на нови съоръжения за производството на волфрамов материал от употребявани материали и скрап. Наложило се е инвестициите да бъдат намалени поради следните причини: i) намаляването на общото ниво на производство на пазара на Съюза; ii) нарушенията на условията на пазара на суровините (вж. съображение 39); iii) икономическата криза.
(74)
През РПП не са били направени значителни инвестиции. Това до голяма степен може да бъде обяснено с икономическата криза, започнала през 2008 г. и достигнала връхната си точка по време на РПП, когато достъпът до нови капитали е бил по-труден от всякога.
Таблица 13
Инвестиции
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (в хиляди евро)
18 403
10 711
21 756
7 568
Индекс (2006 г. = 100)
100
58
118
41
6.12. Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(75)
Благодарение, от една страна, на действащите антидъмпингови мерки, а от друга страна, на усилията, положени от промишлеността на Съюза за разнообразяване на източниците на суровини, в периода между 2006 и 2008 г. промишлеността на Съюза е била в състояние да поддържа положителни стойности на рентабилност, независимо от факта, че през този период рентабилността ѝ като цяло е намаляла с 26 %. През РПП обаче промишлеността на Съюза е постигнала значително по-слаби резултати, което свидетелства за известна уязвимост в това отношение.
(76)
През целия разглеждан период възвръщаемостта на инвестициите до голяма степен е следвала тенденцията по отношение на рентабилността.
Таблица 14
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетна печалба от продажбите на ЕС на несвързани клиенти (в процент от нетните продажби)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
Възвръщаемост на инвестициите (нетна печалба в процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13. Паричен поток
(77)
Тенденцията по отношение на паричния поток, който отразява способността на промишлеността да самофинансира дейността си, се е запазила положителна през периода, предмет на разследването. Между 2006 г. и РПП обаче е бил отбелязан спад с около 35 %.
Таблица 15
Паричен поток
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (в хиляди евро)
36 125
39 868
44 102
23 540
Индекс (2006 г. = 100)
100
110
122
65
6.14. Размер на дъмпинговия марж
(78)
През РПП дъмпингът от страна на КНР е продължил на ниво, което значително надвишава сегашното ниво на мерките. Освен това, като се имат предвид нарушенията на условията на пазара на суровините, свободният капацитет и цените на вноса от КНР, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено.
6.15. Възстановяване от предишен дъмпинг
(79)
Анализирано бе дали промишлеността на Съюза се е възстановила от въздействието на предишния дъмпинг. Стигна се до заключението, че промишлеността на Съюза до голяма степен е съумяла да се възстанови от такова въздействие благодарение на факта, че действащите антидъмпингови мерки са се оказали ефикасни. Икономическата криза обаче е прекратила този процес и е довела да задълбочаване на трудностите, пред които е изправена промишлеността на Съюза.
7. Въздействие на дъмпинговия внос и други фактори
7.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(80)
Едновременно със свиването на потреблението в Съюза пазарният дял на вноса от Китай е намалял от 7,1 на 2,1 % (вж. съображение 52). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и също така по-ниски от цените на вноса с произход от други трети държави. Както бе посочено в съображение 56 по-горе, на основата на изчисление, при което бе изключено антидъмпинговото мито, бе установено, че през РПП вносът от Китай е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 10,7 %. Следва да се припомни, че митническата ставка възлиза на 33 %. Следователно нивото на подбиване на цените свидетелства, от една страна, за ефикасността на действащите мита, а от друга страна - за необходимостта от запазване на мерките. В подкрепа на това заключение е и фактът, че констатираното подбиване на цените е на същото ниво, както при последното разследване за преразглеждане. Вследствие на това ценовото въздействие на дъмпинговия внос от КНР върху промишлеността на Съюза е останало непроменено и, при липсата на доказателства в подкрепа на противното, е вероятно то да продължи.
7.2. Въздействие на икономическата криза
(81)
Поради изключително неблагоприятните икономически условия, които са преобладавали през РПП в отрасъла, използващ волфрам - надолу по веригата - и по-специално в отрасъла на стоманата и цементираните карбиди, който съставлява по-голямата част от потреблението на волфрам в Съюза, промишлеността на Съюза е намалила драстично производството и продажбите на разглеждания продукт.
(82)
Преди кризата дружествата, заети в отрасъла надолу по веригата, са разполагали с големи складови наличности на волфрам, които не са били подновени през РПП, което допълнително е засегнало нивото на производство на промишлеността на Съюза.
(83)
Поради намаляването на производството и поради капиталоемкостта на промишлеността на Съюза, т.е. необходимостта да се произвеждат определени количества, за да се поддържат ниски постоянните разходи за единица продукция, рентабилността е била сериозно засегната.
(84)
Анализът обаче на промишлеността на Съюза преди кризата доказва ефикасността на действащите антидъмпингови мерки. Разследването показа, че най-големите производители от Съюза са осъществявали съществени инвестиции, за да избегнат нарушенията на условията на пазара на суровините, като същевременно са били конкурентоспособни на пазара, като са запазили своите стабилни позиции.
7.3. Внос от други държави
(85)
Според направените оценки обемът на вноса от други трети държави е намалял с 36 % - от около 1 500 тона през 2006 г. на 675 тона през РПП. Пазарният дял на вноса от други държави се е увеличил от 10,5 % през 2006 г. на 17,9 % през РПП. Средната цена на вноса от тези държави е намаляла с 8,9 % в периода между 2006 г. и РПП, като основните държави вносителки са били Южна Корея и САЩ.
(86)
През разглеждания период пазарният дял на вноса от Южна Корея се е удвоил (от 2,2 % на 4,4 %). Наличната информация обаче сочи, че през РПП този внос е бил извършван на цени, малко по-ниски от цените на промишлеността на Съюза (с 6,6 %), но по-високи (с 9,8 %) от цените на вноса с произход от КНР.
(87)
Пазарният дял на вноса от САЩ е намалял с 15,1 процентни пункта през разглеждания период (от 4,2 % до 3,6 %). Наличната информация сочи, че през РПП този внос е бил извършван на цени, по-високи от цените на промишлеността на Съюза и следователно - значително по-високи (с 31 %) от цените на вноса с произход от КНР.
(88)
В заключение, вносът от Южна Корея и САЩ - които са сред най-големите вносители на волфрамов карбид в ЕС - не е могъл да окаже отрицателно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза основно поради съответните равнища на цените (подобни или дори по-високи от цените на промишлеността на Съюза), а що се отнася до САЩ - и поради намаляващия пазарен дял.
8. Заключение
(89)
Поради съществуващите ефективни антидъмпингови мита промишлеността на Съюза е съумяла да се възстанови до известна степен от въздействието на предишния вредоносен дъмпинг.
(90)
Въпреки това не може да се направи заключението, че вече не съществува риск за състоянието на промишлеността на Съюза. Макар през първите години на разглеждания период да е постигнато подобрение по почти всички показатели за вреда, свързани с финансовите резултати на производителите от Съюза - като рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и парични потоци - в хода на разследването също така бе установено, че през РПП всички показатели за вреда са се влошили.
(91)
Независимо от факта, че спадът в търсенето през РПП би могъл отчасти да се обясни с икономическата криза, при разследването внимателно бе анализирано въздействието на ниските дъмпингови цени на износа от КНР върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(92)
Както е посочено в съображение 52, обемът на вноса от КНР действително е намалял в периода между 2006 г. и РПП. Цените на този внос са намалели с 14 % през същия период, което, при анализ от гледна точка на разглеждания четиригодишен период, точно отразява развитието на цените на промишлеността на Съюза. Следва обаче да се отбележи, че значителното намаление на цената на дъмпинговия внос от Китай е станало между 2006 и 2007 г. (с 15 %), т.е. доста преди икономическата криза, в периода, когато промишлеността на Съюза е била в процес на възстановяване. След това цените на дъмпинговия внос от КНР са се стабилизирали и изглежда, че свързаното с финансовата криза намаление е било ограничено. Моментът, в който е станало значителното намаление на цените от страна на китайските износители (преди кризата), би могъл да се разглежда като доказателство за въвеждането от тяхна страна на по-целенасочена и агресивна ценова стратегия за подбиване на цените на промишлеността на Съюза. На практика ценовата разлика между китайските експортни цени и цените на промишлеността на Съюза е достигнала съответно 27 % през 2007 г. и 22,8 % през 2008 г.
(93)
През 2008 г. експортните цени от Китай, са били с 22,8 % по-ниски от цените на промишлеността на Съюза. През РПП разликата е намаляла до 15,7 %. Поради резкия спад в потреблението производителите от Съюза са били принудени да намалят цените си, за да могат да запазят пазарния си дял.
(94)
Както е посочено в съображение 57, обемът на вноса от други трети държави е намалял с 36 %, в съответствие със спада в потреблението. Въпреки увеличението на пазарния дял въздействието на този внос върху състоянието на промишлеността на Съюза не може да се счита за отрицателно, както това бе показано в съображение 88 по-горе.
(95)
Що се отнася до жизнеспособността на промишлеността на Съюза, следва да се отбележи, че събраните по време на разследването доказателства сочат, че при нормални пазарни условия промишлеността на Съюза е била конкурентоспособна спрямо вноса от трети държави, като дори когато цените на този внос са били по-ниски от цените на производителите от Съюза, разликата не е била толкова съществена, колкото спрямо цените на вноса от Китай, както това бе показано в съображения 85-88 по-горе.
(96)
Вследствие на подобреното състояние на промишлеността на Съюза през годините преди РПП, промишлеността е инвестирала в нови водещи технологии, за да може да произвежда разглеждания продукт от скрап и отчасти да заобиколи съществуващите нарушения на условията на пазара на суровините.
(97)
Като се имат предвид цялостното състояние на промишлеността на Съюза и вносът от КНР в периода от 2006 г. до РПП, както и положителното развитие на някои показатели, свързани с промишлеността на Съюза, в заключение се счита, че на промишлеността на Съюза не е нанесена съществена вреда през разглеждания период. Поради това беше проучено дали съществува вероятност за повтаряне на вредата, в случай че се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
1. Предварителни бележки
(98)
Както бе описано в съображения 89-97, въвеждането на антидъмпинговите мерки е позволило на промишлеността на Съюза да се възстанови от нанесената ѝ вреда, но само до известна степен. В действителност, когато изключително високите нива на потребление в Съюза, отчетени през по-голямата част от разглеждания период, са намалели значително през РПП, промишлеността на Съюза се е оказала в несигурна и уязвима ситуация, като все още е била изложена на вредоносния ефект от дъмпинговия внос от КНР.
(99)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент вносът от разглежданата държава бе подложен на оценка, за да се установи дали съществува вероятност от повтаряне на вредата.
2. Обем и цени на износа от Китай за трети държави
(100)
Констатирано бе, че експортните цени на китайските продажби за пазарите на други трети държави също са били по-ниски от експортните цени, практикувани при износ за ЕС (най-общо с 10-20 % по-ниски през различните години в рамките на разглеждания период, освен през 2007 г.). Продажбите за износ от Китай в държави извън ЕС са съставлявали значителни количества, достигащи до над 80 % от неговия общия обем на експортните продажби. Поради това бе счетено, че, в случай че се допусне изтичане на срока на действие на мерките, китайските производители износители биха имали стимул да пренасочат значителни количества от износа за други трети държави към по-привлекателния пазар на Съюза.
3. Свободен капацитет на пазара на КНР
(101)
Както това е описано в съображения 34-42, събраните по време на разследването данни сочат, че КНР разполага със значителен свободен капацитет. Установени бяха явни доказателства, които позволяват да се направи заключението, че при отсъствието на антидъмпингови мерки голяма част от този свободен капацитет би могла да бъде използвана за увеличаване на износа за Съюза. Това се потвърждава по-специално от факта, че няма данни, че пазарите на трети държави или вътрешният пазар биха могли да поемат допълнително производство от КНР.
4. Заключение
(102)
От дълги години промишлеността на Съюза изпитва неблагоприятното въздействие на дъмпинговия внос от Китай и в момента все още се намира в несигурна икономическа ситуация.
(103)
Както бе показано по-горе, промишлеността на Съюза е съумяла да се възстанови от дъмпинговия внос, практикуван от страна на КНР, благодарение на действащите антидъмпингови мерки. През РПП обаче тя се е оказала в трудна икономическа ситуация, дължаща се основно на икономическата криза. В този контекст, в случай че промишлеността на Съюза бъде изложена на нарастващ по обем дъмпингов внос на ниски цени от страна на разглежданата държава, това вероятно би довело до допълнително влошаване на ситуацията по отношение на продажбите, пазарния дял и продажните цени на промишлеността на Съюза, както и до последващо влошаване на нейното финансово състояние.
(104)
Освен това, както е посочено в съображение 56 по-горе, бе констатирано, че фактът, че продажните цени, практикувани от китайските производители, подбиват цените на промишлеността на Съюза средно с близо 11 %, явно свидетелства за вероятността в случай на отсъствие на мерки китайските производители износители да изнасят разглеждания продукт за пазара на Съюза на цени, значително по-ниски от цените на промишлеността на Съюза.
(105)
С оглед на направените по време на разследването констатации, а именно - за свободния капацитет в КНР, за нарушенията на условията на пазара на суровините, за потенциала на производителите износители в разглежданата държава да увеличат и/или да пренасочат своите обеми на износ към пазара на Съюза, за практикуваната от КНР ценова политика в други трети държави, както и за привлекателността на пазара на Съюза, който е по-доходен - евентуална отмяна на мерките вероятно би довела до повтаряне на вредата. Този път вредата би била дори още по-сериозна, като се има предвид настоящата икономическа криза.
E. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(106)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза бе определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(107)
Следва да се припомни, че в хода на предишните разследвания бе счетено, че приемането на мерки не е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко необичайно отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(108)
На тази основа бе проучено дали, въпреки заключенията за вероятността от продължаване на дъмпинга и повтаряне на вредата от него, съществуват наложителни причини, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай не е в интерес на Съюза мерките да се запазят.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(109)
С оглед на заключенията относно състоянието на промишлеността на Съюза, изложени в съображения 89-97 по-горе, и в съответствие с доводите, произтичащи от анализа на вероятността от повтаряне на вредата, представени в съображения 102-105, може да се приеме също така, че има вероятност от сериозно влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза, в случай че се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мита да изтече.
(110)
Счита се, че продължаването на мерките би било от полза за промишлеността на Съюза, която в този случай би била в състояние да увеличи обема на своите продажби и, по всяка вероятност, своите продажни цени, като по този начин достигне необходимото ниво на възвръщаемост, което би ѝ позволило да продължи да инвестира в нови технологии за своите производствени съоръжения. За разлика от това прекратяването на мерките би преустановило възстановяването на промишлеността на Съюза, като сериозно би застрашило нейната жизнеспособност и в резултат на това би изложило на риск самото ѝ съществуване, като по този начин намали предлагането и конкуренцията на пазара.
3. Интерес на вносителите/ползвателите
(111)
Един ползвател се отзова и предостави отговори на въпросника. Съдействащият ползвател заяви, че продължаването на мерките не би имало отрицателно въздействие върху конкуренцията на пазара на Съюза, а напротив, би позволило на промишлеността надолу по веригата да разполага с по-голям брой доставчици, конкуриращи се при пазарни цени.
(112)
Следва да се припомни също така, че при предишните разследвания бе установено, че налагането на мерките няма да окаже значително въздействие върху ползвателите (14). Независимо от съществуването на мерките вносителите/ползвателите в Съюза са били в състояние да продължат да ползват като източник за своите доставки, inter alia, КНР. Не бяха представени никакви данни за трудности при намиране на алтернативни източници. Поради това се стига до заключението, че запазването на антидъмпинговите мерки вероятно няма да окаже сериозно въздействие върху вносителите/ползвателите в Съюза.
4. Заключение
(113)
Може да се очаква продължаването на мерките да помогне на промишлеността на Съюза, като впоследствие ще повлияе благоприятно върху условията на конкуренция на пазара на Съюза и ще намали заплахата от закриване на предприятия и съкращаване на работни места.
(114)
Освен това може да се очаква продължаването на мерките да бъде от полза за ползвателите/вносителите, като позволи запазването на голям брой доставчици на пазара на Съюза.
(115)
С оглед на гореизложения анализ се стига до заключението, че продължаването на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(116)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(117)
От гореизложеното следва, че, съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на волфрамов карбид, волфрамов карбид, просто смесен с метален прах, и сплави на волфрамов карбид с произход от КНР, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки се състоят от адвалорни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на волфрамов карбид, волфрамов карбид, просто смесен с метален прах, и сплави на волфрамов карбид, класирани понастоящем в кодове по КН 2849 90 30 и ex 3824 30 00 (15) (код по TARIC 3824300010) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на митото, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза, преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1, е 33 %.
3. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 21 март 2011 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 287/2011 AL CONSILIULUI
din 21 martie 2011
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de carbură de tungsten, carbură de tungsten amestecată simplu cu pudră metalică și carbură de tungsten topită originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2), (5) și (6),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsurile în vigoare
(1)
Prin Regulamentul (CEE) nr. 2737/90 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă de 33 % la importurile de carbură de tungsten și carbură de tungsten topită originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). Prin Decizia 90/480/CEE (3), Comisia a acceptat angajamentele luate de doi mari exportatori cu privire la produsul care face obiectul măsurilor.
(2)
Ca urmare a retragerii angajamentelor de către doi exportatori chinezi în cauză, Comisia a instituit prin Regulamentul (CE) nr. 2286/94 (4) o taxă antidumping provizorie la importurile produsului în cauză.
(3)
Prin Regulamentul (CE) nr. 610/95 (5), Consiliul a modificat Regulamentul (CEE) nr. 2737/90 și a instituit o taxă definitivă de 33 % la importurile de carbură de tungsten și de carbură de tungsten topită. Ca urmare a unei reexaminări care a fost inițiată în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază (denumită în continuare „ancheta de reexaminare anterioară”), aceste măsuri au fost extinse pe o perioadă de încă cinci ani prin Regulamentul (CE) nr. 771/98 al Consiliului (6).
(4)
Prin Regulamentul (CE) nr. 2268/2004 (7) ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă de 33 % la importurile de carbură de tungsten și carbură de tungsten topită originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”).
(5)
Prin Regulamentul (CE) nr. 1275/2005 (8), Consiliul a modificat definiția produsului pentru a include și carbura de tungsten amestecată simplu cu pudră metalică.
2. Cererea de reexaminare
(6)
Ca urmare a publicării unui aviz de expirare iminentă (9) a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 30 septembrie 2009, o cerere de inițiere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de către Asociația Europeană a Metalelor (Eurometaux) (denumită în continuare „solicitantul”) în numele unor producători din Uniune care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 85 %, din producția totală a Uniunii de carbură de tungsten, carbură de tungsten amestecată simplu cu pudră metalică și carbură de tungsten topită.
(7)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar avea ca rezultat probabil continuarea sau reapariția dumpingului și reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.
3. Deschiderea procedurii
(8)
Stabilind, în urma consultării Comitetului consultativ, existența unor elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 30 decembrie 2009, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (10) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
4. Ancheta
4.1. Perioada de anchetă
(9)
Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada examinată”).
4.2. Părțile vizate de anchetă
(10)
Comisia a informat în mod oficial solicitantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii cunoscuți a fi interesați, producătorii din țara analoagă și reprezentanții RPC cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(11)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.
(12)
Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind interesate și celor care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de deschidere. Au fost primite răspunsuri din partea a șapte producători din Uniune, din partea unui producător-exportator din RPC, a unui producător-exportator din țara analoagă și din partea a trei utilizatori.
(13)
Niciunul dintre importatori nu a răspuns la exercițiul de eșantionare, nu a furnizat Comisiei alte informații și nici nu s-a făcut cunoscut în cursul anchetei. Deoarece numai un producător-exportator din RPC a furnizat informațiile solicitate, nu a fost necesară selectarea unui eșantion.
(14)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului subsecvent și de interes pentru Uniune. S-au efectuat vizite de verificare în spațiile de lucru ale următoarelor societăți:
(a)
producători din Uniune
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Austria
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Germania
-
Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Franța
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Brutál, Republica Cehă
-
Treibacher Industrie AG, Treibach-Althofen, Austria
(b)
țară analoagă
-
Global Tungsten & Powders Corp., SUA
(c)
utilizator
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Franța.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(15)
Produsele care fac obiectul prezentei reexaminări sunt carbura de tungsten, carbura de tungsten amestecată simplu cu pudră metalică și carbura de tungsten topită originare din RPC și încadrate în prezent la codurile NC 2849 90 30 și ex 3824 30 00.
(16)
Carbura de tungsten, carbura de tungsten amestecată simplu cu pudră metalică și carbura de tungsten topită sunt compuși de carbon și tungsten obținuți prin tratament termic (prin carburare, în primul caz, prin fuziune, în cel de-al treilea caz). Aceste produse sunt produse intermediare utilizate ca materii prime în fabricarea de componente de metale dure, cum ar fi sculele de așchiere cu carbură metalică și piesele cu rezistență mare la uzură, învelitorile antiabrazive, garniturile de foraj și abataj, precum și sculele de etirare și forjare a metalelor.
(17)
Prezenta anchetă a confirmat faptul că produsul în cauză, fabricat și vândut de producătorul-exportator către Uniune, prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice și este destinat acelorași utilizări ca și produsul fabricat de către producătorii din Uniune și vândut pe piața Uniunii sau ca cel fabricat și vândut în țara analoagă și este, prin urmare, considerat a fi produs similar în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU A UNEI REAPARIȚII A DUMPINGULUI
1. Remarci preliminare
(18)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă în prezent există dumping și, în caz afirmativ, dacă expirarea măsurilor riscă sau nu să ducă la continuarea sau reapariția dumpingului. Se amintește faptul că în contextul anchetei întreprinse în temeiul acestui articol, tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) nu face obiectul niciunei reexaminări.
(19)
Așa cum se explică mai sus, eșantionarea nu a fost necesară pentru producătorii-exportatori din RPC.
(20)
În etapa de eșantionare, a reieșit că unicul producător-exportator chinez cooperant reprezintă mai puțin de 5 % din exporturile chinezești totale către Uniune. Autoritățile chineze și celelalte părți interesate au fost notificate cu privire la posibilitatea aplicării articolului 18 din regulamentul de bază, din cauza nivelului scăzut de cooperare a producătorilor-exportatori. Comisia nu a primit niciun răspuns la această comunicare.
(21)
Cu toate acestea, în continuarea anchetei, producătorul-exportator cooperant a corectat, în răspunsul la chestionar, eroarea survenită în raportarea vânzărilor sale la export către Uniune și a revizuit cantitățile exportate către Uniune în sensul unei majorări. În paralel, volumele produsului în cauză exportat către Uniune din RPC au fost analizate mai aprofundat pe baza cifrelor Eurostat. Ca urmare, și după verificarea răspunsului la chestionar, s-a stabilit că volumul exporturilor producătorului-exportator cooperant era foarte mare (11). Pe baza acestor constatări, s-a concluzionat că nivelul de cooperare era ridicat.
2. Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR
2.1. Țara analoagă
(22)
Deoarece niciunui producător-exportator din RPC nu i-a fost acordat TEP în cadrul anchetelor anterioare, valoarea normală pentru China a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
(23)
În avizul de deschidere, SUA au fost propuse ca țară analoagă corespunzătoare în sensul stabilirii valorii normale pentru RPC. Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile cu privire la oportunitatea acestei alegeri. Niciuna dintre părți nu a formulat observații sau obiecții în această privință. SUA au fost astfel utilizate ca țară analoagă în ancheta inițială și nu au existat sau nu au fost comunicate Comisiei circumstanțe noi sau modificate care ar justifica o schimbare. S-a considerat că SUA sunt reprezentative ca țară de referință, în special având în vedere deschiderea și competitivitatea pieței interne a Statelor Unite. În plus, un producător din SUA a fost de acord să coopereze în cadrul prezentei reexaminări.
(24)
În consecință, SUA au fost utilizate ca țară cu economie de piață analoagă în scopul prezentei reexaminări.
2.2. Valoarea normală
(25)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, valoarea normală s-a stabilit pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul american cooperant din țara analoagă, și anume pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite pe piața internă a SUA pentru tipurile de produse despre care s-a constatat că sunt vândute în cadrul operațiunilor comerciale normale.
(26)
Ca urmare, valoarea normală a fost stabilită ca fiind prețul de vânzare mediu ponderat practicat pe piața internă de producătorul cooperant din SUA în raport cu clienții independenți.
(27)
S-a verificat mai întâi dacă vânzările interne totale ale produsului similar către clienți independenți ai producătorului cooperant din SUA erau reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume dacă vânzările respective reprezentau cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor produsului în cauză exportat în Uniune. Vânzările interne ale producătorului cooperant din SUA au fost considerate suficient de reprezentative în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
(28)
Ulterior, s-a analizat dacă vânzările interne ale produsului similar puteau fi considerate efectuate în cursul normal al unor operațiuni comerciale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Acest lucru s-a efectuat prin stabilirea pentru produsul similar vândut pe piața din SUA a proporției de vânzări interne profitabile către clienți independenți în cursul PAR.
(29)
Deoarece volumul vânzărilor profitabile pentru produsul similar reprezenta mai puțin de 80 % din volumul total al vânzărilor produsului similar, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern efectiv, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile.
2.3. Prețul de export
(30)
Așa cum s-a explicat mai sus, având în vedere faptul că producătorul-exportator cooperant a reprezentat mai mult de 90 % din importurile chinezești totale către Uniune, prețul de export a fost analizat pe baza datelor furnizate de acel producător-exportator, și anume prețul real al produsului plătit sau care urmează să fie plătit pentru produsul în cauză atunci când este vândut la export către Uniune.
2.4. Comparația
(31)
Pentru fiecare tip de produs în cauză, valoarea normală medie ponderată și prețul mediu de export ponderat au fost comparate la nivelul franco fabrică, în aceeași etapă de comercializare și la același nivel de taxare. În conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază și în scopul asigurării unei comparații corecte, au fost luate în considerare diferențele constatate în privința factorilor despre care s-a pretins și s-a demonstrat că afectează prețurile și comparabilitatea acestora. S-au operat ajustări pentru costul transportului terestru și maritim, costul asigurării, cheltuielile cu serviciile bancare și costul ambalării. În plus, a fost operată o ajustare de 5 % a prețului de export pentru taxa de export, precum și ajustarea pentru taxa pe valoarea adăugată (TVA) la valoarea normală.
2.5. Marja de dumping
(32)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită per tip de produs pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețului de export, în aceeași etapă de comercializare. Această comparație a evidențiat existența unui dumping în cursul PAR, care reprezintă mai mult de 80 % și este, prin urmare, la un nivel considerabil mai mare decât cel constatat în cadrul ultimei anchete de reexaminare (31 %). Marja de dumping exactă nu poate fi dezvăluită din motive de confidențialitate. Calculele s-au bazat pe datele puse la dispoziție de un producător-exportator din RPC și de un producător din țara analoagă. Dezvăluirea marjei de dumping ar permite atât producătorului-exportator cooperant din RPC, cât și producătorului din țara analoagă să deducă valoarea normală și prețul de export al celuilalt, ceea ce ar reprezenta o încălcare evidentă a dreptului la confidențialitate al ambelor părți.
3. Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor
3.1. Observație preliminară
(33)
Informațiile incluse în această secțiune au fost obținute prin analizarea datelor puse la dispoziție de producătorul-exportator cooperant, de Eurostat și furnizate în cererea de reexaminare.
3.2. Capacități neutilizate ale producătorilor-exportatori chinezi
(34)
Datele cu privire la capacitățile neutilizate puse la dispoziție de producătorul-exportator cooperant chinez au fost prezentate cu o creștere sau reducere de 20 % pentru a respecta confidențialitatea. Capacitatea de producție în RPC a fost de aproximativ 21 000 de tone în 2006 și 2007 și a crescut substanțial la aproximativ 35 000 de tone în 2008 și în PAR, o creștere de mai mult de 80 % în cursul perioadei examinate. Aceste cifre pot fi considerate ca fiind neexagerate, deoarece cererea de reexaminare a raportat o capacitate de producție de aproape 50 000 de tone.
(35)
În plus, producătorul-exportator cooperant a raportat o creștere substanțială a capacității în cursul perioadei examinate.
(36)
Pe baza informațiilor colectate în timpul anchetei, capacitatea totală de producție a Chinei a depășit considerabil actuala producție a Chinei (cu cel puțin mai mult de 20 000 de tone în 2008 și în cursul PAR).
(37)
În PAR, RPC a avut o capacitate neutilizată reprezentând de șase ori consumul din Uniune (25 000 de tone în comparație cu 3 800 de tone de consum în Uniune).
(38)
Ținând cont de cele expuse anterior, este evident că o mare parte din capacitatea neutilizată din RPC ar putea fi folosită pentru creșterea exporturilor către Uniune în absența măsurilor antidumping.
(39)
Mai mult, informațiile transmise în timpul anchetei au indicat o distorsiune importantă pe piața materiilor prime utilizate pentru fabricarea produsului în cauză. În primul rând, materiile prime fac obiectul cotelor acordate de către autoritățile chineze. În al doilea rând, autoritățile chineze limitează accesul la materiile prime prin instituirea de taxe de export și prin politici de reducere a TVA-ului, ceea ce, așa cum se arată în considerentul 31, s-a aplicat și produsului în cauză. Acești factori constituie elemente suplimentare care indică probabilitatea continuării dumpingului în cazul de față.
3.3. Atractivitatea pieței Uniunii și a prețurilor de export pentru țările terțe
(40)
Informațiile referitoare la preț puse la dispoziție de către exportatorul cooperant, care nu pot fi dezvăluite din motive de confidențialitate, arată că Uniunea constituie într-adevăr o piață interesantă pentru producătorii exportatori chinezi. În cursul perioadei examinate, prețurile obținute pe piețele din alte țări terțe au fost sub (cu excepția anului 2007) cele percepute Uniunii (aproximativ între 10 și 20 % mai mici în diferiți ani pe parcursul perioadei examinate).
(41)
Din aceste motive, se poate concluziona că, în ceea ce privește prețurile care pot fi obținute, piața UE este cu siguranță o alternativă atractivă pentru exportatorii chinezi.
(42)
Pe baza aceasta, producătorii-exportatori chinezi sunt stimulați să direcționeze exporturile lor către piața Uniunii, în cazul în care măsurile ar expira. Prețurile mari, predominante pe piața Uniunii, ar permite producătorilor-exportatori chinezi să obțină marje de profit mai bune.
3.4. Eludarea măsurilor
(43)
În 2005, măsurile au fost extinse la un nou cod NC, deoarece s-a constatat că exportatorii chinezi eludau măsurile prin adăugarea unor cantități mici de altă pudră metalică (în cele mai multe cazuri cobalt) pudrei de carbură de tungsten (12). Acest fapt a confirmat că practica eludării este un alt element care duce la concluzia probabilității de continuare a dumpingului și constituie o dovadă evidentă că piața europeană continuă să fie atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi care ar direcționa cantități mai mari de carbură de tungsten spre UE în absența măsurilor antidumping.
3.5. Concluzie privind probabilitatea unei continuări a dumpingului
(44)
Prezenta analiză demonstrează că importurile chineze au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping cu o marjă foarte mare de dumping. Luând în considerare în special analiza nivelurilor prețurilor pe piețele din UE și din alte țări terțe, precum și capacitățile neutilizate din RPC, se poate concluziona că există probabilitatea continuării dumpingului în cazul în care măsurile ar expira.
D. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. Definiția industriei din Uniune
(45)
În cadrul Uniunii, produsul similar este fabricat de șapte societăți sau grupuri de societăți.
(46)
Prin urmare, se consideră că acestea constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumite în continuare „industria din Uniune”.
2. Observație preliminară
(47)
Datele referitoare la importurile produsului în cauză originar din RPC în Uniune au trebuit indexate pentru a păstra confidențialitatea în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază.
(48)
În ceea ce privește volumul importurilor în cadrul codului TARIC 3824300010, din cauza includerii unor produse diferite de produsul în cauză în datele referitoare la importuri disponibile la nivelul codului NC obținute de la Eurostat (cod NC 3824 30 00), analiza următoare a fost efectuată pe baza datelor referitoare la importuri la nivelul codului TARIC, completate cu informațiile obținute din datele colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază. Datele TARIC sunt considerate confidențiale, deoarece oferă un nivel de detaliu care permite identificarea părților. Din acest motiv, anumite informații au fost prezentate în etape.
(49)
Datele referitoare la industria din Uniune au fost obținute din răspunsurile la chestionar oferite de cei șapte producători din Uniune.
3. Consumul de pe piața Uniunii
(50)
Consumul Uniunii s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii și pe baza datelor referitoare la importuri, furnizate de Eurostat.
(51)
Între 2006 și PAR, consumul Uniunii a scăzut cu 62 %, scăderea cea mai importantă având loc între 2008 și PAR. În cursul PAR, producția a scăzut cu 63 % comparativ cu anul 2008.
Tabelul 1
Consumul
2006
2007
2008
PAR
Volum (tone)
+
Total importuri
1 766
1 885
2 303
755
+
Producție UE vândută pe piața UE
8 281
8 334
7 981
3 024
=
Consum
10 047
10 218
10 284
3 779
creștere anuală
2 %
1 %
-63 %
4. Volumul, cota de piață și prețurile importurilor originare din Republica Populară Chineză
(52)
Volumele, cotele de piață și prețurile medii ale importurilor care fac obiectului unui dumping originare din RPC au evoluat, așa cum se poate vedea mai jos. Următoarele tendințe în materie de cantitate și preț se bazează pe datele Eurostat.
Tabelul 2
Importurile din RPC
2006
2007
2008
PAR
Volumul importurilor originare din țara în cauză (tone)
peste 700
peste 700
peste 400
peste 60
Indice (2006 = 100)
100
104
60
11
Cota de piață a importurilor provenind din țara în cauză
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Prețul importurilor originare din țara în cauză (EUR/tonă)
25 622
21 883
22 434
22 110
Indice (2006 = 100)
100
85
88
86
(53)
Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping ale produsului în cauză originar din RPC a scăzut cu 89 % în cursul perioadei examinate și a atins un nivel de aproximativ 80 de tone în cursul PAR. Cota lor de piață a scăzut, de asemenea, de la 7,1 % în anul 2006 la 2,1 % în cursul PAR.
(54)
O explicație posibilă pentru această scădere o constituie creșterea substanțială a consumului intern în RPC în cursul perioadei examinate. În plus, printr-un sistem de contingente la export și tarife de export, autoritățile chineze par să adopte o politică de conservare a resurselor de tungsten ale RPC.
(55)
Prețurile importurilor din China au scăzut cu 14 % în perioada examinată. Această evoluție reflectă tendința generală, observată, de asemenea, cu privire la prețurile industriei din Uniune.
(56)
Comparația a demonstrat și că importurile din RPC au subcotat prețurile industriei din Uniune cu mai mult de 10 % după deducerea taxei antidumping în vigoare. Aceste rezultate sunt aceleași cu cele din ultima anchetă de reexaminare (13).
5. Importurile din alte țări
(57)
Volumul importurilor din alte țări în cursul perioadei examinate este prezentat în tabelul de mai jos. Tendințele în materie de cantitate și preț se bazează pe datele Eurostat.
Tabelul 3
Importurile din alte țări
2006
2007
2008
PAR
Importurile din alte țări (tone)
1 050
1 138
1 873
675
Indice (2006 = 100)
100
108
178
64
Cota de piață a importurilor provenite din alte țări
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Preț mediu (EUR/tonă)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Indice (2006 = 100)
100
97
79
91
Cota de piață în SUA
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Preț mediu (EUR/tonă)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Cota de piață a Coreei de Sud
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Preț mediu (EUR/tonă)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Importurile din țări terțe au scăzut cu 36 % pe parcursul perioadei examinate. Acestea au urmat o tendință generală a pieței determinată de consumul în scădere (o diminuare cu 62 %), dar nu în același ritm. Astfel, cota de piață a acestor importuri a crescut de la 10,5 % la 17,9 %. Cu toate acestea, impactul importurilor respective asupra industriei Uniunii nu poate fi considerat negativ, după cum se demonstrează în considerentele 85-88 de mai jos.
(59)
Trebuie remarcată dublarea în cursul perioadei examinate a cotei de piață a Republicii Coreea (denumită în continuare „Coreea”) care a ajuns la 4,4 %. Prețurile coreene medii de import au scăzut în cursul perioadei examinate, cu toate acestea au rămas considerabil mai ridicate decât prețurile de vânzare medii ale vânzărilor chinezești la export.
6. Situația economică a industriei din Uniune
(60)
În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune.
6.1. Producția
(61)
Producția industriei din Uniune a crescut pentru prima dată cu 5,8 % în 2007 și cu 11,6 % în 2008, comparativ cu 2006, apoi a scăzut semnificativ în cursul PAR, cu 56 % comparativ cu 2008.
Tabelul 4
Producția totală a Uniunii
2006
2007
2008
PAR
Volum (tone)
Producția
10 094
10 679
11 268
4 861
Indice (2006 = 100)
100
106
112
48
6.2. Capacitatea și ratele de utilizare a capacității
(62)
Capacitatea de producție a crescut cu 10,8 % între 2006 și PAR. Deoarece producția a scăzut, în special în cursul PAR, utilizarea capacității rezultată a arătat o scădere generală de 57 % între 2006 și PAR, atingând o capacitate de utilizare de 39 % în cursul PAR.
Tabelul 5
Capacitatea de producție și utilizarea capacității
2006
2007
2008
PAR
Volum (tone)
Capacitate de producție
11 110
11 610
12 230
12 310
Indice (2006 = 100)
100
105
110
111
Utilizarea capacității
91 %
92 %
92 %
39 %
Indice (2006 = 100)
100
101
101
43
6.3. Stocurile
(63)
Nivelul stocurilor finale ale industriei Uniunii a crescut cu 20 % în 2008 în comparație cu 2006, iar apoi a scăzut cu 26 % în cursul PAR.
Tabelul 6
Stocurile
2006
2007
2008
PAR
Volum (tone)
Stocuri finale
1 714
1 808
2 054
1 514
Indice (2006 = 100)
100
106
120
88
6.4. Volumul vânzărilor
(64)
Vânzările industriei din Uniune pe piața Uniunii către clienți independenți au crescut ușor între 2006 și 2008, iar apoi au scăzut cu 61 % între 2008 și PAR. Volumul vânzărilor a crescut în 2007 și 2008, dar a scăzut semnificativ în cursul PAR. Această evoluție este în conformitate cu tendința generală de scădere a consumului pe piața Uniunii.
Tabelul 7
Vânzările către clienți independenți
2006
2007
2008
PAR
Volum (tone)
5 594
5 630
5 874
2 292
Indice (2006 = 100)
100
101
105
41
6.5. Cota de piață
(65)
Cota de piață deținută de industria din Uniune a rămas stabilă între 2006 și 2008, dar a crescut apoi cu 4 puncte procentuale între 2008 și PAR. În general, a existat o creștere cu 5 puncte procentuale în cursul perioadei examinate.
Tabelul 8
Cota de piață în UE
2006
2007
2008
PAR
Cota de piață în UE
56 %
55 %
57 %
61 %
Indice (2006 = 100)
100
99
103
109
6.6. Creșterea
(66)
Deoarece scăderea vânzărilor a fost puțin mai mică decât scăderea consumului, industria din Uniune a câștigat o anumită cotă de piață.
6.7. Ocuparea forței de muncă
(67)
Nivelul de ocupare a forței de muncă pentru industria din Uniune a scăzut cu 17 % între 2006 și PAR. Ocuparea forței de muncă a scăzut, de asemenea, în perioada 2006-2008, când producția a crescut ușor, arătând eforturile depuse de industria din Uniune de a-și îmbunătăți productivitatea. Totuși, în cursul PAR, scăderea substanțială a producției a dus la o deteriorare puternică a ocupării forței de muncă.
Tabelul 9
Ocuparea forței de muncă
2006
2007
2008
PAR
Media (perioada examinată)
Totalul ocupării forței de muncă
674
667
653
557
Indice (2006 = 100)
100
99
97
83
6.8. Productivitatea
(68)
Productivitatea forței de muncă din industria UE, măsurată ca producție per persoană angajată per an, a crescut în 2007 și 2008 cu 7 %, respectiv 15 % în comparație cu 2006, apoi a scăzut cu 49 % între 2008 și PAR.
Tabelul 10
Productivitatea
2006
2007
2008
PAR
Productivitatea (tone per an/angajat)
15
16
17
9
Indice (2006 = 100)
100
107
115
58
6.9. Prețurile de vânzare
(69)
Prețul de vânzare mediu franco fabrică al industriei din Uniune către clienți independenți pe piața Uniunii a urmat o tendință descrescătoare pe parcursul perioadei examinate. În general, industria din Uniune a fost nevoită să scadă prețurile cu 15,4 % între 2006 și PAR.
(70)
Așa cum se explică în considerentele 55 și 56, prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping provenind din RPC au urmat o tendință similară celor ale industriei din Uniune, dar au fost în mod constant inferioare prețurilor industriei din Uniune. În cursul PAR, prețurile din RPC au fost cu mai mult de 10 % mai mici decât prețurile industriei din Uniune.
Tabelul 11
Prețul unitar pe piața UE
2006
2007
2008
PAR
Prețurile unitare ale vânzărilor Uniunii (EUR/tonă)
31 030
29 995
29 072
26 241
Indice (2006 = 100)
100
97
94
85
6.10. Salariile
(71)
Între 2006 și PAR, salariul mediu per angajat a crescut cu 4,8 %.
Tabelul 12
Costul forței de muncă
2006
2007
2008
PAR
Costul anual al forței de muncă per angajat
53 614
54 613
56 564
56 221
Indice (2006 = 100)
100
102
106
105
6.11. Investițiile și capacitatea de mobilizare a capitalului
(72)
Între 2006 și 2008, fluxul anual al investițiilor privind produsul în cauză realizate de industria din Uniune a crescut cu 18 %. Între 2007 și 2008, investițiile au crescut cu 103 %. Cu toate acestea, în cursul PAR investițiile au scăzut cu 65 % comparativ cu anul 2008.
(73)
Investițiile au fost făcute în mare parte în construcția de noi instalații pentru fabricarea de materiale din tungsten din materiale folosite și resturi. Investițiile au trebuit reduse din cauza: (i) scăderii nivelului general de producție de pe piața Uniunii, (ii) distorsiunii materiilor prime (a se vedea considerentul 39), (iii) crizei economice.
(74)
În cursul PAR nu s-au realizat investiții semnificative. Acest fapt poate avea ca explicație în mare parte criza economică care a început în 2008 și care a atins punctul culminant în cursul PAR, când accesul la capitalul nou a fost chiar mai dificil.
Tabelul 13
Investițiile
2006
2007
2008
PAR
Investiții nete (mii EUR)
18 403
10 711
21 756
7 568
Indice (2006 = 100)
100
58
118
41
6.12. Rentabilitatea și randamentul investițiilor
(75)
Datorită, pe de o parte, măsurilor antidumping în vigoare și, pe de altă parte, eforturilor depuse de industria din Uniune de a diversifica sursele de materii prime, între 2006 și 2008 industria din Uniune a putut să mențină un nivel pozitiv de rentabilitate, chiar dacă în general acesta a scăzut cu 26 % în cursul acestei perioade. Totuși, în cursul PAR, industria din Uniune a avut un rezultat mult mai puțin favorabil, indicând o anumită fragilitate din acest punct de vedere.
(76)
Randamentul investițiilor (denumit în continuare „RI”) a urmat în linii mari tendința de rentabilitate pe tot parcursul perioadei examinate.
Tabelul 14
Rentabilitatea și RI
2006
2007
2008
PAR
Profitul net al vânzărilor UE către clienți independenți (% din vânzările nete)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
RI (profit net în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13. Fluxul de lichidități
(77)
Tendința fluxului de lichidități, care reprezintă capacitatea industriei de a-și autofinanța activitățile, a rămas pozitivă pe parcursul perioadei examinate. Cu toate acestea, între 2006 și PAR, a scăzut cu aproximativ 35 %.
Tabelul 15
Fluxul de lichidități
2006
2007
2008
PAR
Flux de lichidități (mii EUR)
36 125
39 868
44 102
23 540
Indice (2006 = 100)
100
110
122
65
6.14. Dimensiunea marjei de dumping
(78)
Dumpingul din RPC a continuat pe parcursul PAR la un nivel semnificativ mai mare decât actualul nivel al măsurilor. Mai mult, luând în considerare distorsiunile privind materiile prime, capacitatea neutilizată și prețurile importurilor provenind din RPC, impactul marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune nu poate fi considerat neglijabil.
6.15. Refacerea în urma unor practici de dumping anterioare
(79)
S-a analizat dacă industria din Uniune s-a redresat în urma efectelor practicilor de dumping anterioare. S-a concluzionat că a reușit să se redreseze în mare măsură în urma unor astfel de efecte, dat fiind faptul că măsurile antidumping în vigoare s-au dovedit a fi eficiente. Cu toate acestea, criza economică a oprit procesul respectiv și a accentuat dificultățile industriei din Uniune.
7. Impactul importurilor care fac obiectul unui dumping și alți factori
7.1. Impactul importurilor care fac obiectul unui dumping
(80)
În paralel cu scăderea consumului în Uniune, cota de piață a importurilor chinezești a scăzut de la 7,1 % la 2,1 % (a se vedea considerentul 52). Informațiile disponibile arată că aceste importuri au fost efectuate la prețuri mai mici decât cele ale industriei din Uniune și decât prețurile importurilor originare din alte țări terțe. După cum se menționează în considerentul 56 de mai sus, pe baza unui calcul care exclude taxa antidumping, importurile chinezești au subcotat prețurile industriei din Uniune cu 10,7 % pe parcursul PAR. Se amintește că rata taxei este de 33 %. În consecință, nivelul subcotării demonstrează, pe de o parte, eficacitatea taxelor în vigoare, iar, pe de altă parte, necesitatea continuării măsurilor. Această concluzie este consolidată de faptul că subcotarea constatată a fost la același nivel ca în ultima anchetă de reexaminare. Prin urmare, impactul în ceea ce privește prețul al importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC asupra industriei din Uniune a rămas neschimbat și, în absența vreunui element de probă care să demonstreze contrariul, este probabil să continue.
7.2. Impactul crizei economice
(81)
Din cauza condițiilor economice foarte negative predominante în cursul PAR în sectorul inferior al tungstenului, în special în sectorul oțelului și al carburilor cimentate, care reprezintă majoritatea consumului de tungsten din Uniune, industria din Uniune a redus considerabil producția și vânzările produsului în cauză.
(82)
Anterior crizei, societățile care operează în sectorul inferior aveau niveluri ridicate de stocuri de tungsten care nu au fost realizate în cursul PAR, afectând în continuare nivelul de producție al industriei din Uniune.
(83)
Deoarece producția a scăzut și deoarece industria din Uniune este o industrie cu utilizare intensivă de capital, care are nevoie să producă anumite cantități pentru a păstra scăzut costul unitar fixat, rentabilitatea a fost afectată în mod serios.
(84)
Cu toate acestea, analiza industriei din Uniune, înaintea crizei, dovedește eficacitatea măsurilor antidumping în vigoare. Ancheta a indicat că cei mai mari producători din Uniune au făcut investiții importante pentru a evita distorsiunile privind materiile prime, fiind în același timp capabili de a concura pe piață păstrând o poziție bună.
7.3. Importurile din alte țări
(85)
Conform estimărilor, volumul importurilor provenind din alte țări terțe a scăzut cu 36 %, de la aproximativ 1 500 de tone în 2006 la aproximativ 675 de tone în cursul PAR. Cota de piață a importurilor provenind din alte țări a crescut de la 10,5 % în 2006 la 17,9 % în cursul PAR. Prețul mediu de import a scăzut cu 8,9 % între 2006 și PAR. Principalele țări importatoare au fost Coreea de Sud și SUA.
(86)
Cota de piață a importurilor din Coreea de Sud s-a dublat în perioada examinată (de la 2,2 % la 4,4 %). Cu toate acestea, informațiile disponibile arată că, în cursul PAR, aceste importuri au fost efectuate la prețuri ușor mai mici decât cele ale industriei din Uniune (cu 6,6 %), dar mai mari (cu 9,8 %) decât prețurile importurilor originare din RPC.
(87)
Cota de piață a importurilor din SUA a scăzut cu 15,1 puncte procentuale în cursul perioadei examinate (de la 4,2 % la 3,6 %). Informațiile disponibile arată că, în cursul PAR, aceste importuri au fost efectuate la prețuri superioare celor ale industriei din Uniune și, astfel, semnificativ mai mari (cu 31 %) decât prețurile importurilor originare din RPC.
(88)
În concluzie, printre cei mai mari importatori de carbură de tungsten în UE, importurile Coreei de Sud și ale SUA nu pot avea un impact negativ asupra situației industriei din Uniune, în special datorită nivelurilor prețurilor lor (similare sau chiar mai mari decât prețurile industriei din Uniune) și, în cazul SUA, de asemenea datorită cotei de piață în scădere.
8. Concluzie
(89)
Datorită taxelor antidumping în vigoare, industria din Uniune a putut să se redreseze într-o anumită măsură după efectele dumpingului prejudiciabil anterior.
(90)
Cu toate acestea, nu se poate concluziona că situația industriei din Uniune este sigură. Deși aproape toți indicatorii de prejudiciu legați de performanța financiară a producătorilor din Uniune - precum profitabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități - s-au îmbunătățit în cursul primilor ani din perioada examinată, ancheta a arătat, de asemenea, că, în cursul PAR, toți indicatorii de prejudiciu s-au deteriorat.
(91)
În ciuda faptului că scăderea cererii în cursul PAR ar putea fi parțial atribuită crizei economice, ancheta a analizat atent impactul exporturilor care fac obiectul unui dumping la prețuri mici din RPC asupra situației industriei din Uniune.
(92)
Așa cum se arată în considerentul 52, volumele importurilor din RPC au scăzut într-adevăr între 2006 și PAR. Prețurile respectivelor importuri au scăzut cu 14 % în cursul aceleiași perioade care, analizată din punctul de vedere al perioadei de patru ani examinate, reflectă evoluția prețurilor industriei din Uniune. Cu toate acestea, este de remarcat faptul că scăderea substanțială a prețurilor importurilor chinezești care fac obiectul unui dumping a avut loc între 2006 și 2007 (cu 15 %), respectiv cu mult timp înainte de criza economică, în perioada în care industria din Uniune era în proces de redresare. Prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC s-au stabilizat apoi, iar scăderea provocată de criza financiară pare să fie limitată. Situarea în timp a scăderii substanțiale a prețurilor din partea exportatorilor chinezi (înaintea crizei) poate indica faptul că aceștia stabileau strategii mai concentrate și mai puternice privind prețurile, în scopul subcotării prețurilor industriei Uniunii. Într-adevăr, diferența de preț între prețurile de export ale Chinei și cele ale industriei din Uniune a fost de 27 % și 22,8 % în 2007 și, respectiv, în 2008.
(93)
În 2008, prețurile exporturilor din China au fost cu 22,8 % mai mici decât cele ale industriei din Uniune. În cursul PAR, diferența a scăzut la 15,7 %. Din cauza declinului puternic în ceea ce privește consumul, producătorii din Uniune au fost nevoiți să își reducă prețurile pentru a putea menține cota de piață.
(94)
Așa cum se arată în considerentul 57, volumul importurilor din alte țări terțe a scăzut cu 36 % în conformitate cu scăderea consumului. În ciuda unei creșteri a cotei de piață, impactul acelor importuri asupra situației industriei din Uniune nu poate fi considerat negativ, așa cum este demonstrat în considerentul 88 de mai sus.
(95)
Cu privire la viabilitatea industriei din Uniune, trebuie remarcat faptul că elementele de probă colectate în cursul anchetei arată că industria din Uniune a putut să concureze, în condiții de piață normale, împotriva importurilor din țări terțe și, chiar și atunci când prețurile au fost mai mici decât cele ale producătorilor din Uniune, diferența nu a fost atât de mare ca în cazul prețurilor din China, așa cum se demonstrează în considerentele 85-88 de mai sus.
(96)
Ca rezultat al ameliorării situației industriei din Uniune în anii precedenți PAR, industria a investit în tehnologie nouă de vârf pentru fabricarea din resturi a produsului în cauză și pentru a eluda parțial distorsiunile existente privind materiile prime.
(97)
Luând în considerare situația generală a industriei din Uniune, precum și importurile din RPC din perioada cuprinsă între 2006 și PAR, în concluzie, având în vedere evoluțiile pozitive ale unor indicatori aparținând industriei din Uniune, se consideră că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei examinate. Prin urmare, s-a examinat dacă există probabilitatea reapariției prejudiciului, în eventualitatea expirării măsurilor.
E. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
1. Remarci preliminare
(98)
Așa cum este descris în considerentele 89-97, instituirea de măsuri antidumping a permis industriei din Uniune să se redreseze în urma prejudiciului suferit, dar numai într-o anumită măsură. Într-adevăr, atunci când nivelurile excepționale de consum pe care Uniunea le-a cunoscut în cea mai mare parte din perioada examinată au scăzut semnificativ în cursul PAR, industria din Uniune s-a aflat într-o situație fragilă și vulnerabilă și a rămas expusă efectului prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping provenite din RPC.
(99)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, importurile din țările în cauză au fost evaluate pentru a stabili dacă există probabilitatea reapariției prejudiciului.
2. Volumele exportate de China și prețurile la export către țări terțe
(100)
S-a constatat că prețurile la export ale vânzărilor chinezești pe piețele altor țări terțe au fost, de asemenea, mai mici decât cele percepute UE (mai mici cu aproximativ 10 și 20 % în diferiți ani pe parcursul perioadei examinate, cu excepția anului 2007). Vânzările exportatorului chinez pe piețele țărilor care nu fac parte din UE erau efectuate în cantități importante, reprezentând peste 80 % din totalul vânzărilor la export ale acestuia. Prin urmare, s-a considerat că, în cazul abrogării măsurilor, producătorii-exportatori chinezi ar fi stimulați să transfere cantități importante de exporturi din alte țări terțe către piața mai atractivă a Uniunii.
3. Capacitatea neutilizată pe piața RPC
(101)
Așa cum este descris în considerentele 34-42, datele colectate în cursul anchetei arată că există o capacitate importantă neutilizată disponibilă în RPC. Există indicații clare care duc la concluzia că o mare parte a acestei capacități neutilizate ar putea fi folosită pentru a spori exporturile către Uniune în absența măsurilor antidumping. Acest fapt este confirmat, în special, deoarece nu există indicații că piețele țărilor terțe sau piața internă ar putea absorbi o producție suplimentară în RPC.
4. Concluzie
(102)
Industria din Uniune a suferit de pe urma efectelor importurilor din China care fac obiectul unui dumping pe parcursul mai multor ani și, în prezent, continuă să se afle într-o situație economică precară.
(103)
Așa cum se arată mai sus, industria din Uniune s-a redresat în urma practicilor chinezești de dumping datorită măsurilor antidumping în vigoare. Cu toate acestea, în cursul PAR, s-a aflat într-o situație economică dificilă, în special din cauza crizei economice. În acest context, expunerea industriei din Uniune la volume crescute de importuri la prețuri mici care fac obiectul unui dumping din țara în cauză ar putea avea ca rezultat o continuă deteriorare a vânzărilor, a cotei de piață, a prețurilor de vânzare, precum și o deteriorare a situației financiare a acesteia.
(104)
În plus, după cum se afirmă în considerentul 56 de mai sus, s-a constatat că faptul că prețul de vânzare al producătorilor chinezi a subcotat prețurile industriei din Uniune în medie cu aproximativ 11 % pare să indice că, în absența măsurilor, este probabil ca producătorii-exportatori chinezi să exporte produsul în cauză către piața Uniunii la prețuri considerabil mai mici decât cele ale industriei din Uniune.
(105)
Având în vedere constatările făcute în timpul anchetei, și anume capacitatea neutilizată din RPC, distorsiunile de pe piața materiilor prime, potențialul producătorilor-exportatori din țara în cauză de a crește și/sau redirecționa volumele lor exportate către piața Uniunii, comportamentul în materie de prețuri al Chinei în alte țări terțe și atractivitatea pieței mai profitabile a Uniunii, orice abrogare a măsurilor ar duce la o probabilitate de reapariție a prejudiciului. Prejudiciul ar fi chiar mai serios, luând în considerare actuala criză economică.
F. INTERESUL UNIUNII
1. Introducere
(106)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese în cauză, și anume cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.
(107)
Este necesar să se amintească faptul că s-a considerat, în anchetele anterioare, că adoptarea de măsuri nu era împotriva intereselor Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care măsuri antidumping sunt deja în vigoare, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.
(108)
Pe această bază, s-a examinat dacă, contrar concluziilor privind probabilitatea unei continuări a dumpingului și a reapariției prejudiciului, există motive imperioase pentru a se concluziona că menținerea măsurilor în acest caz particular nu este în interesul Uniunii.
2. Interesul industriei din Uniune
(109)
Având în vedere concluziile privind situația industriei din Uniune stabilite în considerentele 89-97 de mai sus și în conformitate cu argumentele referitoare la analiza privind probabilitatea reapariției prejudiciului, după cum s-a explicat în considerentele 102-105, se poate considera, de asemenea, că ar fi probabil ca industria din Uniune să sufere o deteriorare gravă a situației sale financiare în cazul în care s-ar permite expirarea taxelor antidumping.
(110)
Se consideră că menținerea măsurilor ar aduce beneficii industriei din Uniune care ar trebui, atunci, să fie în măsură a-și spori volumul vânzărilor și, poate, prețurile de vânzare, generând astfel nivelul de profit necesar care să-i permită să continue să investească în tehnologie nouă pentru instalațiile sale de producție. În schimb, suprimarea măsurilor ar întrerupe redresarea industriei din Uniune, ar constitui o amenințare serioasă la viabilitatea acesteia și, în consecință, ar reprezenta un risc pentru existența acesteia, reducând astfel aprovizionarea și competiția de pe piață.
3. Interesul importatorilor/utilizatorilor
(111)
Un utilizator s-a făcut cunoscut și a răspuns la chestionar. Utilizatorul cooperant a susținut că o continuare a măsurilor nu ar avea un impact negativ asupra competiției pe piața Uniunii, ci, din contră, ar permite industriei în aval să aibă o gamă mai largă de furnizori aflați în concurență la prețurile pieței.
(112)
Se reamintește faptul că ancheta anterioară a concluzionat că impactul instituirii măsurilor nu ar fi semnificativ pentru utilizatori (14). Cu toate că măsurile există, importatorii/utilizatorii din Uniune au avut posibilitatea de a continua să se aprovizioneze, printre altele, din RPC. Nimic nu indică faptul că ar fi întâmpinat dificultăți în găsirea altor furnizori. Se concluzionează, prin urmare, că este puțin probabil ca menținerea măsurilor antidumping să aibă un impact semnificativ asupra importatorilor/utilizatorilor din Uniune.
4. Concluzie
(113)
Se poate estima că efectele continuării măsurilor sprijină industria din Uniune, cu efecte pozitive consecutive asupra condițiilor de concurență pe piața Uniunii și cu diminuarea pericolului de închidere a societăților și de reducere a locurilor de muncă.
(114)
Mai mult, se estimează că utilizatorii/importatorii pot obține beneficii din continuarea măsurilor prin păstrarea unei game largi de furnizori pe piața Uniunii.
(115)
Luând în considerare analiza de mai sus, se concluzionează că o continuare a măsurilor nu este împotriva interesului Uniunii.
G. MĂSURILE ANTIDUMPING
(116)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător atunci când erau întemeiate.
(117)
Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de carbură de tungsten, carbură de tungsten amestecată simplu cu pudră metalică și de carbură de tungsten topită originare din RPC ar trebui menținute. Se reamintește faptul că aceste măsuri constau în taxe ad valorem,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Prin prezentul regulament se instituite o taxă antidumping definitivă la importurile de carbură de tungsten, carbură de tungsten amestecată simplu cu pudră metalică și carbură de tungsten topită care intră în prezent sub incidența codurilor NC 2849 90 30 și ex 3824 30 00 (15) (cod TARIC 3824300010), originare din Republica Populară Chineză.
(2) Rata taxei care se aplică la prețul net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a produselor descrise la alineatul (1), se ridică la 33 %.
(3) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 21 martie 2011.