РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 20 април 2011 година
относно предполагаема помощ в полза на предприятието TRÈVES C 4/10 (ex NN 64/09), приведена в действие от Френската република
(нотифицирано под номер C(2011) 2585)
(само текстът на френски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/676/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1) и като взе предвид представените мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
От различни статии, публикувани в пресата през пролетта на 2009 г., Комисията научи, че предприятието Trèves е получило финансиране на обща стойност 55 млн. EUR от Фонда за модернизация на производителите на автомобилно оборудване (наричан по-долу „ФМПАО“). С писма от 5 май 2009 г., 11 юни 2009 г., 10 юли 2009 г. и 4 ноември 2009 г. Комисията се обърна към френските власти с искане за информация в тази връзка. Въпросните власти отговориха на това искане с писма (или съобщения по електронна поща) от 5 юни 2009 г., 23 юни 2009 г., 18 август 2009 г., 18 ноември 2009 г. и 23 декември 2009 г.
(2)
Освен това по искане на френските власти на 8 януари 2010 г. се проведе среща в помещенията на Комисията. След тази среща френските власти предоставиха допълнителна информация със съобщение по електронната поща от 15 януари 2010 г.
(3)
С писмо от 29 януари 2010 г. Комисията уведоми Франция за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „ДФЕС“), по отношение на инвестицията на ФМПАО, както и по отношение на плана за разсрочване на данъчните и социални задължения (наричан още „план за изчистване на дълга“), предоставен на Trèves от френската администрация. На 25 март 2010 г. Франция представи мнението си във връзка с откриването на официалната процедура за разследване.
(4)
Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно разглежданите мерки.
(5)
Комисията получи мнения по въпроса от страна на следните заинтересовани страни: Република Италия, предприятието Trèves, групата PSA Peugeot Citroën, групата Renault, конкурент на Trèves, пожелал да остане анонимен, и ФМПАО (3). Комисията изпрати тези мнения на Франция, като ѝ даде възможност да ги коментира, и получи нейните коментари с писмо от 5 октомври 2010 г. Също така на 18 ноември 2010 г. се проведе среща с френските власти. И накрая, Комисията получи допълнителна информация със съобщения по електронната поща от 21 декември 2010 г. и 22 февруари 2011 г.
II. ОПИСАНИЕ НА РАЗГЛЕЖДАНИТЕ МЕРКИ
(6)
Преди да се пристъпи към описание на разглежданите мерки, следва да бъдат представени Стратегическият инвестиционен фонд (наричан по-долу „СИФ“), ФМПАО, CDC Entreprises - дружество за управление на ФМПАО (точка II.1), както и предприятието Trèves и предприетите спрямо него мерки (точка II.2 по-долу). Накрая ще бъдат изложени причините, довели до откриване на официална процедура за разследване относно финансирането от ФМПАО и относно плана за разсрочване на данъчните и социалните задължения (точка II.3 по-долу).
II.1. СИФ, ФМПАО, CDC Entreprises
(7)
Във връзка със започналата през 2008 г. криза Франция създаде Стратегически инвестиционен фонд (наричан по-долу „СИФ“) за подпомагане на своята икономика. Скоро след това СИФ, в партньорство с групата PSA Peugeot Citroën (наричана по-долу „PSA“) и групата Renault (наричана по-долу „Renault“), създаде ФМПАО. Докато СИФ има за цел да подпомага предприятия от всички засегнати сектори на икономиката, предназначението на ФМПАО е да подпомага само предприятията, които произвеждат оборудване за автомобилния сектор.
(8)
Стратегическият инвестиционен фонд е създаден от френското правителство през декември 2008 г. с отпуснати средства в размер на 20 млрд. EUR в отговор на нуждите от собствени средства на предприятия, считани за източници на растеж и конкурентоспособност на френската икономика. Според ръководителите на СИФ Фондът инвестира само в предприятия с добри перспективи за растеж и конкурентоспособност на френската икономика.
(9)
Френското правителство притежава 49 % от капитала на СИФ, а 51 % са притежание на банката Caisse des Dépôts et Consignation (Каса за депозити и консигнации, наричана по-долу „CDC“). CDC „и нейните филиали представляват публична група, служеща на общия интерес и на икономическото развитие“ на Франция (4), а ръководителите ѝ се назначават с декрет.
(10)
Управителният съвет на СИФ се председателства от генералния директор на CDC, като освен него в състава на съвета влизат още шестима управители, един от които представлява CDC, двама представляват държавата (генералният директор за държавното участие и генералният директор за предприятията), а останалите трима представляват интересите на предприятията (ръководителите на предприятията SCOR, Essilor и Artémis).
(11)
ФМПАО е взаимен фонд за рискови инвестиции, чиято задача е да насърчава появата на конкурентоспособни производители на автомобилно оборудване, които могат да предложат на своите клиенти капацитет за научноизследователска и развойна дейност, както и засилено международно присъствие. Фондът инвестира суми до 60 млн. EUR с печалба изключително за своите акционери, самостоятелно или едновременно с други частни инвеститори или други фондове.
(12)
Създаването на ФМПАО (на 25 март 2009 г.) е част от план за подпомагане на автомобилостроенето, оповестен от президента на Франция на 4 декември 2008 г. Фондът е дотиран с 600 млн. EUR от СИФ (200 млн. EUR), PSA (200 млн. EUR) и Renault (200 млн. EUR).
(13)
Управлението на ФМПАО се осъществява от CDC Entreprises, филиал на CDC. По този начин инвестиционните решения се вземат от CDC Entreprises.
(14)
ФМПАО има комитет по избор на проекти и комитет по инвестициите, чиято задача е подготовка на досиетата преди осъществяване на инвестиции от страна на управляващото дружество CDC Entreprises. Трите инвеститора, PSA, Renault и СИФ, са представени на равни начала в тези комитети.
(15)
Съгласно устройствения правилник на ФМПАО управляващото дружество задължително се допитва до комитета по избор на проекти относно стратегическия характер на инвестиционните проекти. Тези консултативни становища не са обвързващи за управляващото дружество. Приемането им става с мнозинство от две трети.
(16)
Допитването до комитета по инвестициите е задължително преди всяко финансиране или отказ от финансиране или в случай на нарушаване на критериите и правилата на инвестиционната политика. Когато комитетът се произнася във връзка с проект за инвестиция или отказ от инвестиция, становищата му се приемат също с мнозинство от две трети и не са обвързващи за управляващото дружество. Независимо от това, при отрицателен вот на един от трите инвеститори становището се счита за отрицателно. В този случай проектът за инвестиция или отказът от инвестиция се изпраща на комитета по избор на проекти.
(17)
Дружеството CDC Entreprises е ключов участник в инвестирането на рисков капитал във Франция. То е длъжно да спазва всички правила на френския орган за ценни книжа и пазари в областта на управлението от името на трети страни, по-специално правилата за независимост при избора на инвестиции и за предотвратяване на конфликт на интереси. CDC Entreprises също така управлява инвестициите на СИФ в малки и средни предприятия, които не са котирани на борсата, както и инвестиции от името на CDC и на други инвеститори.
(18)
CDC Entreprises е филиал, притежаван изцяло от CDC. Президентът и генералният директор на CDC Entreprises се назначават от неговия управителен съвет, чиито членове пък се назначават от CDC.
(19)
CDC е сключило със СИФ договор за помощ и консултации, съгласно който отделен екип на СИФ предоставя помощ на CDC Entreprises при предварителния избор на инвестиционни проекти (проучване на техническата осъществимост и оценка на риска, проучване и помощ за привеждане в действие на самите инвестиции) и проследяване на реализираните инвестиции.
(20)
Предвид организацията и начина на функциониране на комитетите на ФМПАО, единствено CDC Entreprises разполага с правомощия да обвързва ФМПАО. Решенията на комитетите не са обвързващи за управляващото дружество (с изключение на случаите на нарушаване на критериите и правилата на инвестиционната политика и предотвратяване на конфликт на интереси, хипотези, които са без значение за разглеждания случай). Френските власти уточниха, че към днешна дата не е имало случай, в който CDC Entreprises да се произнесе срещу становища на комитетите.
(21)
Съществуващите връзки между френската държава, CDC, CDC Entreprises, СИФ, ФМПАО, PSA и Renault са представени на фигура № 1 по-долу.
Фигура 1
Връзки между френската държава, CDC, CDC Entreprises, СИФ, ФМПАО, PSA и Renault
II.2 Предприятието Trèves и мерките, предприети спрямо него
(22)
Предприятието Trèves е специализирано в производството на съставни компоненти за оборудване на автомобилни купета. Преди прилагането на настоящия план за преструктуриране (планът засяга 1 300 души) в Trèves са работили около 6 500 души. Дейността на предприятието е организирана в производството на три категории продукти: акустични (5), седалки и композанти, и текстилни. Предприятието включва 9 завода (понастоящем 2 от тях са затворени), разположени на територията на 14 държави (сред които Испания, Обединеното кралство, Португалия, Словения и Чешката република). Предприятието реализира 40 % от оборота си във Франция. Основни негови клиенти са Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan и Toyota.
(23)
Малко преди началото на кризата от 2008 г. Trèves започна да усвоява ползите от първи план за преструктуриране, приложен през 2005 г., чиято цел е намаляване на персонала и оптимизиране на производствения капацитет. След настъпването на кризата Trèves реши да промени и задълбочи плана за преструктуриране и да търси възможност за обсъждане на въпроса със заемодателите си в рамките на помирителна процедура (6).
(24)
Така на 25 май 2009 г. е подписан помирителен протокол между акционера на Trèves (холдинга „Severt“, единствен акционер), дружествата от групата Trèves, заемодателите (т.е. банките) и ФМПАО. С протокола се документира решението за прилагане на план за преструктуриране (описан в раздел V.1.1).
(25)
Финансирането на плана за преструктуриране е оценено на [110-140] (7) млн. EUR. За целта отделните страни са поели ангажименти, описани в протокола от 25 май 2009 г.
(26)
Производителите Peugeot и Renault са се ангажирали да участват във финансирането с 33,3 млн. EUR […].
(27)
Групата Trèves се е ангажирала да положи всички усилия, за да генерира за цялата 2009 г. сума, равняваща се на [5-20] от необходимите ликвидни средства, т.е. [5-30] млн. EUR.
(28)
Банките са отпуснали нов кредит в размер на [10-30] млн. EUR. Освен това те са дали съгласието си за консолидационен заем в размер на [30-60] млн. EUR, предназначен за погасяване на съществуващите краткосрочни ([0-20] милиона) и средносрочни ([30-40] милиона) заеми. Новият кредит и консолидационният заем трябва да бъдат изцяло погасени до […] 2014 г.
(29)
ФМПАО е участвал с помощ за предприятието в размер на 55 млн. EUR. От тази сума [40-50] млн. EUR са вложени под формата на дългови ценни книжа, даващи достъп до капитала (т. нар.„ORAPA“ или облигации, платими в акции с регулиран еквивалент), ценни книжа с фиксирана доходност в размер на [ 8] %. Още [5-15] млн. EUR са вложени чрез увеличаване на капитала (записване на нови обикновени акции), като по този начин участието на ФМПАО в капитала на Trèves става [ 50].
(30)
Публичните кредитори са предоставили план за изчистване на данъчни и социални задължения в размер на 18,4 млн. EUR […]. Планът се е изразявал в разсрочване на плащането на данъчните и социалните задължения от страна на Trèves, заедно с глобите и лихвите за забава.
II.3 Основания за откриване на процедурата
(31)
Финансирането на плана за преструктуриране на Trèves се е основавало на вливането на свежи капитали в размер на общо [100-120] млн. (тази сума не включва консолидационния заем). От тази сума 55 милиона са вложени от ФМПАО. Към тях се прибавя планът за изчистване на данъчни и социални задължения в размер на 18,4 млн. В решението си за откриване на официалната процедура за разследване Комисията изрази съмненията си относно определянето на последните две мерки като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(32)
Що се отнася до инвестицията на ФМПАО, Комисията отбеляза, че няколко елемента изглежда сочат, че инвестицията произтича от държавата. На пръв поглед тази инвестиция е осъществена с ресурси на държавата и може да бъде вменена на държавата (8). Съмненията на Комисията се основаваха по-специално на наблюдение на описания по-горе начин на функциониране на СИФ, ФМПАО и CDC Entreprises.
(33)
По-нататък Комисията изрази съмненията си относно спазването на критерия за частен инвеститор в условията на пазарна икономика по отношение на въпросната инвестиция. По-специално Комисията не можа да установи със сигурност, предвид положението както в автомобилния сектор, така и на предприятието, изпитващо определени финансови затруднения (9), първо, дали хипотезите на плана за преструктуриране са надеждни, реалистични и предпазливи, второ, дали оценката на Trèves преди инвестицията е била предпазлива, и трето, дали перспективата за вътрешна норма на възвръщаемост (наричана по-долу „ВНВ“) от [ 12 %] (10) може да се приеме за достатъчна предвид поетия от ФМПАО риск.
(34)
Що се отнася до плана за изчистване на данъчните и социалните задължения, Комисията си зададе въпроса дали поведението на френската администрация може да бъде сравнено с това на частен инвеститор, поставен в същата ситуация, който се стреми да събере вземанията си. Комисията не разполагаше с всички елементи, които да ѝ позволят да направи заключението, че по силата на помирителния протокол от 25 май 2009 г. публичните кредитори са били поставени в ситуация поне толкова благоприятна, колкото ситуацията, в която са се намирали частните кредитори на Trèves (т.е. банките), които също са се съгласили да разсрочат вземанията си чрез предоставяне на консолидационен заем. По тази причина Комисията изрази съмнения относно спазването на принципа за частен инвеститор в условията на пазарна икономика по отношение на плана за изчистване на данъчните и социалните задължения.
(35)
И накрая, в случай че горепосочените две мерки бъдат определени като държавна помощ, в решението си за откриване на процедурата Комисията посочи, че тяхната съвместимост би могла да бъде разгледана от гледна точка на насоките на Комисията относно помощите за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (11) (наричани по-долу „насоките“). На този етап обаче Комисията потвърди, че не може да установи със сигурност дали всички условия на въпросните насоки са изпълнени.
III. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(36)
С писмо от 2 юли 2010 г. групата Trèves изпрати мнението си на Комисията. Според групата начинът на отпускане и условията на инвестицията на ФМПАО в групата Trèves, както и на прилагането на плана за разсрочване на нейните данъчни и социални задължения, не попадат в обхвата на член 107, параграф 1 на ДФЕС.
(37)
На първо място, групата Trèves изтъкна, че тезата за вменяване на помощта на държавата е неоснователна, тъй като групата е избрала да поеме ангажимент към ФМПАО с две автомобилостроителни предприятия с международна значимост, които представляват [ 50] % от оборота на групата. Освен това дружеството оспори анализа на Комисията относно вероятността то да е търсило държавни ресурси, тъй като, от една страна, ресурсите на ФМПАО според него произтичат от частни инвеститори, а от друга, участието на други частни инвеститори във финансирането на дружеството (банките) доказва, че то е можело да се финансира при пазарни условия.
(38)
На второ място, групата Trèves категорично отхвърли анализа на Комисията относно икономическото състояние на дружество Trèves между 2005 г. и 2008 г. Според групата Комисията смесва общата криза в автомобилния сектор през 2008 г. с индивидуалното състояние на дружеството, което показва непрекъснат и значителен растеж на оборота му през периода между 1999 г. ([500-700] млн. EUR) и 2004 г. ([900-1 100] млн. EUR). Вярно е, че този ръст е забавен от кризата, която засегна автомобилния сектор през втората половина на 2008 г. Целта на плановете за преструктуриране от 2005 г. и 2009 г. не е била преодоляване на финансови затруднения, а оптимизиране на производствения капацитет на дружеството за работа в една трудна икономическа ситуация, но не и за неговото оцеляване, което се доказва от нарастването на EBITDA (12) на Trèves през периода между 2005 г. и 2007 г., както и от възстановяването на неговите резултати от 2009 г. нататък.
(39)
Групата Trèves също така оспори важността, която Комисията придава на изявлението на френския министър на промишлеността, според което без намесата на държавата предприятието Trèves е щяло да обяви несъстоятелност. Едно субективно политическо изявление, произнесено в трудна обществена ситуация, не може да бъде показателно за реалното икономическо и финансово състояние на дадено предприятие.
(40)
Следователно и от финансова, и от промишлена гледна точка предпазливият характер на инвестицията на ФМПАО в дружеството Trèves е безспорен. Дружеството напомня, че ФМПАО не е бил единственият инвеститор, а заедно с ФМПАО интерес са проявили още няколко потенциални инвеститори и частни партньори. Противно на това, което вероятно предполага Комисията, не съществува противоречие между финансовата и промишлената логика на инвестицията на ФМПАО. Според групата Trèves практиката едно автомобилостроително предприятие да притежава дялово участие в някой от своите доставчици на оборудване с цел заздравяване на производствените връзки помежду им и извличане на финансова печалба от неговия растеж е често срещана в автомобилния сектор.
(41)
На трето място, групата Trèves продължи да обосновава тезата си със спазването на принципа за разумен инвеститор в условията на пазарна икономика. Условията за инвестицията са не само много точни, но и изгодни за ФМПАО. От друга страна, през периода 2008-2009 г. дружеството Trèves е разполагало със значителни предимства, с които да гарантира бързо възстановяване на рентабилността (установяване и нарастване на производството в страни с бързо развиващи се икономики, диверсификация на портфейла от клиентите производители на автомобили, подчертана ориентация към научноизследователска и развойна дейност). С оглед на гореизброените предимства планът за промишлено и финансово преструктуриране на Trèves е изготвен въз основа на предпазливи и разумни предвиждания след задълбочен одит на икономическото състояние на предприятието. И накрая, добрите финансови резултати на дружество Trèves през периода 2009-2010 г. доказват предпазливия характер на инвестицията.
(42)
Накрая групата Trèves счита, че дори ако инвестицията на ФМПАО попада в обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС, помощта е съвместима с насоките, тъй като осигурява възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на предприятието, преструктурирането на Trèves не води до нарушаване на конкуренцията и включва компенсаторни мерки, вече отчасти приложени ([…], намаляване на производствения капацитет, намаляване на персонала и накрая, онази част от финансирането на преструктурирането на Trèves, за която се твърди, че произтича от държавата, остава ограничена до стриктния минимум на разходите за преструктуриране).
(43)
Що се отнася до плана за разсрочване на данъчните и социалните задължения, групата Trèves най-напред смята, че в плана са спазени принципите за частен инвеститор в условията на пазарна икономика. Както и че Комисията не може да предполага, че евентуалното определяне на инвестицията като държавна помощ изключва възможността за разумен план за разсрочване от страна на финансовите органи. В плана за разсрочване са предвидени глоби и неустойки за забава, начисляване на лихвен процент, по-висок от законния лихвен процент, за който би могъл да претендира един частен инвеститор, ипотеки от първи ред […], а освен това публичните органи са действали едновременно с частни инвеститори.
(44)
С писмо от 22 юни 2010 г. ФМПАО изпрати мнението си на Комисията. ФМПАО отхвърли определянето като държавна помощ на неговата инвестиция в дружеството Trèves поради, на първо място, автономността, с която се е ползвал при избора на инвестициите си, и на второ място, поради подхода, който фондът е предприел за постигане на целта си.
(45)
ФМПАО напомни, че решенията за неговите инвестиции се вземат напълно независимо. Тази автономност произтича не само от статута му, но и от начина на неговото управление. Като взаимен фонд за рискови инвестиции ФМПАО се управлява от дружество, самото то работещо съгласно правилата за управление от името на трети страни. Уставната независимост на управляващото дружество при избора за осъществяване на инвестиции поради факта, че действа в интерес на акционерите, допринася за гарантиране на независимостта на ФМПАО при вземането на решения за реализиране на инвестиции. Що се отнася до консултативните комитети на ФМПАО, становищата на комитета по избор на проекти и на комитета по инвестициите се приемат само след одобрение от страна на едно от двете автомобилостроителни предприятия. До този момент управляващото дружество CDC Entreprises не се е разграничило нито веднъж от становищата на комитетите. По тази причина влиянието на частните инвеститори, и по-специално Renault и Peugeot, е водещо при избирането и определянето на инвестиционните проекти.
(46)
От друга страна, инвестицията на ФМПАО в дружеството Trèves илюстрира инвестиционната политика на ФМПАО, с която се дава предимство на предприятия с висок иновационен капацитет и силен потенциал за растеж и рентабилност в сферата на производството на автомобилно оборудване. А и дружеството Trèves е голям производител от европейски мащаб, към което са проявявали интерес […] и други частни фондове. Нетното увеличение на приходите на дружеството от 2010 г. насам доказва уместността на представения от Trèves план за преструктуриране. Освен това временните затруднения на дружеството вследствие на настъпилата икономическа и финансова криза също са позволили на ФМПАО да договори инвестицията при твърде изгодни условия.
(47)
Поради това ФМПАО счита, че инвестицията му не може да бъде определена като държавна помощ.
(48)
С писмо от 6 юли 2010 г. Renault изпрати мнението си на Комисията. В него на първо място се оспорват твърденията на Комисията, според които записването на акции във ФМПАО вероятно е свързано със заема, който държавата му е отпуснала през април 2009 г. Дружеството напомни, че при създаването на фонда на 20 януари 2009 г. (13) то не е притежавало никаква информация за евентуален бъдещ заем, предоставен от страна на държавата на автомобилостроителните предприятия. Целта на предоставения през април 2009 г. заем е била финансиране на общите нужди на предприятието във връзка със сключените финансови сделки през четвъртото тримесечие на 2008 г. и първото тримесечие на 2009 г.
(49)
От друга страна, участието на Renault във ФМПАО е било оправдано поради икономически, производствени и финансови причини: то е било необходимо на Renault от стратегическа и финансова гледна точка с оглед консолидиране на доставките в дългосрочен план чрез обвързване с надеждни и конкурентоспособни доставчици, като едновременно с това е давало възможност да се очаква възвръщаемост на финансовата инвестиция. По този начин ФМПАО дава възможност на Renault да инвестира в предприятия с важно значение в сферата на автомобилостроенето като дружеството Trèves, което е основен доставчик за европейското автомобилостроене. Следователно действията на ФМПАО следват същия подход като този на производителя Renault, самият той предпазлив инвеститор в условията на пазарна икономика.
(50)
И накрая, дружеството Renault напълно споделя мнението на ФМПАО, представено в отговор на решението за откриване на официална процедура от страна на Комисията, относно ролята му в управлението на ФМПАО, начина на функциониране на фонда, относно неговата и тази на управляващото го дружество автономност по отношение на публичните органи.
(51)
С писмо от 6 юли 2010 г. PSA изпрати мнението си на Комисията. Според PSA инвестицията на ФМПАО в дружеството Trèves е не само рентабилна, но и съответства на неговите икономически и стратегически интереси.
(52)
Участието на PSA във ФМПАО е израз на общото желание на автомобилостроителното предприятие и на фонда да инвестират в стратегически предприятия с висок иновационен капацитет, способни да гарантират доставките и оптималното развитие на производството на автомобилно оборудване. От друга страна, групата PSA счита, че предвид поетия риск инвестицията на ФМПАО отговаря на изискванията на групата за възвръщаемост.
(53)
И накрая, PSA поддържа твърдението, че не съществува причинно-следствена връзка между решението за участие във ФМПАО и подписването на споразумение за заем от 3 млрд. EUR между френската държава и автомобилостроителното предприятие през март 2009 г.
(54)
С писмо от 23 юни 2010 г. един конкурент на Trèves, пожелал да остане анонимен, изпрати мнението си на Комисията. Той споделя анализите на Комисията, описани в решението за откриване на процедура от 29 януари 2010 г. Според него е вярно, че дружеството Trèves е изпитвало икономически затруднения преди началото на икономическата криза и следователно не може да се възползва от мерките съгласно временната рамка на Общността. От друга страна, независимо от икономическото състояние на Trèves, евентуалните държавни помощи за дружеството трябва да бъдат придружени от съществени компенсаторни мерки поради силно негативното им въздействие върху конкуренцията. В действителност, ако единствената цел на дадена помощ е да поддържа по изкуствен начин жизнеспособността на дадено предприятие в сектор, изпаднал от дълго време в структурен свръхкапацитет, прилагането ѝ не е оправдано. Конкурентът смята, че дружеството Trèves трябва да бъде задължено да ограничи присъствието си на пазара чрез продажба на част от филиалите си или чрез драстично намаляване на дейността си и да отдели повече собствени ресурси за преструктурирането си.
(55)
С писмо от 15 юни 2010 г. италианското министерство на икономическото развитие изпрати мнението си на Комисията. То споделя „аргументите“ (14) на Комисията по две основни точки: инвестицията на ФМПАО несъмнено представлява държавна помощ поради същественото участие на публични средства, както и че този вид помощи са предназначени за подпомагане на предприятия, които преди третото тримесечие на 2008 г. са изпитвали затруднения по смисъла на насоките.
IV. КОМЕНТАР НА ФРАНЦИЯ
(56)
С писмо от 25 март 2010 г. френските власти изпратиха мнението си на Комисията в отговор на официалната процедурата за разследване, открита на 29 януари 2010 г.
(57)
Според френските власти начинът на осъществяване и условията на инвестицията на ФМПАО в дружеството Trèves не попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като инвестицията не е осъществена с държавни ресурси, а с преобладаващо частни средства, които не могат да бъдат вменени на държавата. Френските власти смятат, че дори да се приеме, че ресурсите на ФМПАО са държавни и решението за реализиране на инвестиции е на държавата, въпросната инвестиция притежава всички характеристики на предпазлива инвестиция в условията на пазарна икономика. Френските власти смятат още, че съгласието на публичните кредитори за разсрочване на данъчните и социалните задължения отговаря на критериите за частен кредитор, който се стреми да събере вземанията си.
(58)
Френските власти изтъкват, че инвестицията на ФМПАО по никакъв начин не налага прехвърлянето на държавни ресурси по смисъла на съдебната практика по делото „Stardust marine“ (15). Средствата на ФМПАО, що се отнася до дела на PSA и Renault (2/3), несъмнено са частни средства, а що се отнася до дела на СИФ (1/3), макар и да произтичат от държавата, тези средства не се намират под постоянен контрол от страна на държавата. Създаден по модела на частните инвестиционни фондове, СИФ е учреден под формата на акционерно дружество в конкуренция с останалите частни инвестиционни фондове. Той осъществява дългосрочни инвестиции с цел възвръщаемост.
(59)
От друга страна, управляващото дружество на ФМПАО, CDC Entreprises, предвид статута си и начина си на функциониране, не се намира под контрола на публичните власти. Предвид своя статут дружеството е независимо и от CDC и инвестира изключително в полза на своите акционери, в конкуренция или едновременно с частни инвеститори. Следователно CDC Entreprises управлява средствата на ФМПАО напълно независимо. Що се отнася до инвестицията в Trèves, тя е била осъществена в съответствие с препоръките на комитета по избор на проекти и комитета по инвестициите на ФМПАО, без никаква намеса от страна на държавата. По тази причина френските власти стигат до заключението, че, от една страна, инвестираните ресурси не представляват държавни ресурси доколкото не са под постоянен публичен надзор и следователно на разположение на националните власти, и от друга страна, че решението за реализиране на инвестиции не може да бъде вменено на държавата, тъй като CDC Entreprises действа изключително в интерес на акционерите на ФМПАО и напълно независимо.
(60)
Що се отнася до съответствието на инвестицията на ФМПАО с принципа за предпазлив инвеститор в условията на пазарна икономика, френските власти припомнят, че инвестиционната политика на ФМПАО отдава предимство на рентабилни и стратегически проекти за автомобилния сектор с потенциал за бърз растеж и съществен иновационен капацитет. В случая с Trèves инвестицията е осъществена въз основа на реалистичен и стриктен бизнес план, утвърден от няколко частни анализатори. А придобиването от страна на ФМПАО на дял от капитала на Trèves и записването на ORAPA са осъществени едновременно с други частни инвеститори и при същите условия (инвестиции „pari passu“ - „на равни начала“). Според френските власти тези елементи са достатъчни за установяване на съответствието на инвестицията с пазарните практики.
(61)
По отношение прилагането на принципа за частен кредитор в условията на пазарна икономика френските власти смятат, че предоставеният на Trèves план за разсрочване на данъчните и социалните задължения е подчинен именно на идеята за прилагането на този критерий, според която както публичният, така и частният кредитор трябва да се стремят да възстановят вземанията си от длъжник, изпаднал във финансово затруднение. Най-напред френските власти уточняват, че на групата Trèves не е предоставено никакво опрощаване на данъчни и социални задължения. Според тях в случая са спазени двата основни елемента на критерия за частен кредитор, а именно наличието на глоби и неустойки за забава и начисляване на лихви. В действителност в плана за разсрочване на данъчните и социалните задължения са предвидени лихви и глоби за забава, определени преди споразумението относно плана за разсрочване и взети предвид при изчислението на месечните вноски, дължими от Trèves. Освен това, в съответствие с член 1153 от Гражданския кодекс, при липса на клауза в договора закъснението при плащането на сума, дължима на даден частен кредитор, налага плащане на лихви за забава, определени в съответствие със законния лихвен процент. Този процент е бил 3,79 % през 2009 г., годината, в която е бил приложен планът за разсрочване. Годишната лихва за целия период на плана за разсрочване е около [5-10] %. Също така френските власти напомнят, че едновременно с плана за разсрочване на социалния и данъчния пасив и банките кредиторки на Trèves са дали съгласието си за разсрочване и на собствените си пасиви чрез консолидационен заем. Следователно частните кредитори на Trèves също са договорили платежни инструменти с цел да гарантират плащането на техните вземания.
(62)
На първо място френските власти установяват, че преобладаващата част от получените мнения потвърждават, че инвестицията на ФМПАО в дружеството Trèves не може да бъде определена като държавна помощ. Поради това френските власти заявяват, че няма да коментират повече тези мнения.
(63)
Противно на мненията, представени от италианските власти и от анонимното дружество, представящо се за конкурент на Trèves, френските власти биха искали да предоставят на Комисията следното мнение.
(64)
Френските власти установяват, че италианските власти се ограничават до твърдението, че инвестицията на ФМПАО в дружеството Trèves трябва да бъде определена като държавна помощ поради „решаващата роля“ на публичните средства в тази инвестиция. Това твърдение не е подкрепено с никакви доказателства или обосновка.
(65)
Пак според френските власти конкурентното на Trèves дружество предполага, все така без доказателства, наличието на държавна помощ, несъвместима с насоките и с временната рамка на Общността, приета от Комисията през декември 2008 г. във връзка с икономическата и финансова криза. Елементите, на които се основава твърдението на това дружество, са или неточни, или умело извадени от контекста им и следователно са тълкувани погрешно или едностранчиво.
V. ОЦЕНКА НА РАЗГЛЕЖДАНИТЕ МЕРКИ
(66)
Когато Комисията разглежда дадена национална мярка, тя трябва най-напред да провери дали въпросната мярка може да бъде определена като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. След като установи този факт, Комисията може да направи оценка до каква степен мярката може да бъде разглеждана като съвместима с общия пазар въз основа на разрешените в ДФЕС дерогации от принципа за забрана на държавната помощ. Ако разглежданата мярка не представлява държавна помощ, проверката на съвместимостта на помощта е излишна.
V.1. Оценка на наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(67)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(68)
В горната разпоредба са посочени критериите, съгласно които дадена национална мярка може да бъде определена като държавна помощ. Както Съдът напомня в решението си от 15 юни 2006 г., тези критерии са „финансирането на подобна мярка от държавата или чрез държавни средства, наличието на предимство за определено предприятие, избирателният характер на посочената мярка, както и въздействието на последната върху търговията между държавите-членки и произтичащото от нея нарушаване на конкуренцията“ (16).
(69)
Тези критерии са кумулативни и следователно трябва да бъдат изпълнени всичките, за да може дадена мярка да бъде определена като държавна помощ. Ако Комисията установи, че някой от тези критерии не е изпълнен, тя може да твърди със сигурност, че разглежданата мярка не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
V.1.1. Инвестицията на ФМПАО в размер на 55 млн. EUR
(70)
Що се отнася до инвестицията на ФМПАО в дружество Trèves в размер на 55 млн. EUR, най-напред следва да се провери дали е изпълнен критерият за предимство.
(71)
Съгласно установената съдебна практиката (17) капиталово участие в дадено предприятие не представлява държавна помощ, ако е осъществено при обстоятелства, които биха били приемливи за частен инвеститор, действащ в обичайни условия на пазарна икономика („критерият за частен инвеститор в условията на пазарна икономика“).
(72)
В този смисъл, ако се приеме хипотезата, че ФМПАО ще препродаде дела си в дружеството Trèves до края на 2012 г., вътрешната норма на възвръщаемост („ВНВ“), изчислена от ФМПАО на базата на тази инвестиция, възлиза на [ 12 %] годишно. Тази норма представлява възвръщаемостта, преди облагане с данъци, на цялата инвестиция на ФМПАО, т.е. както прякото капиталово участие от [5-15] млн. EUR, така и капиталовото участие под формата на дългови ценни книжа, даващи достъп до капитала (ORAPA), в размер на [40-50] млн. EUR.
(73)
При това положение, за да се оцени дали е изпълнен критерият за частен инвеститор в условията на пазарна икономика, Комисията следва да се произнесе по следните въпроси:
а)
Надежден и реалистичен ли е планът за преструктуриране на Trèves, въз основа на който ФМПАО се е ангажирал?
б)
Направена ли е подходяща оценка на групата Trèves, преди вливането на капитал от ФМПАО в размер на [5-15] млн. EUR?
в)
По времето, когато е била осъществена инвестицията на ФМПАО, били ли са разумни и реалистични хипотезите на плана за преструктуриране, на които се базира размерът на ВНВ?
г)
Достатъчна ли е очакваната ВНВ в размер на [ 12 %]?
(74)
Към отговорите на въпроси б) и г) Комисията ще добави съображения, свързани съответно със структурата на инвестицията на ФМПАО и с разпределянето на добавената стойност.
(75)
Отговорите на тези въпроси ще позволят на Комисията да определи дали ФМПАО е действал при условия, подобни на условията, които би изисквал частен инвеститор, чиято инвестиция носи риск както предвид положението в автомобилния сектор към момента на инвестицията, така и предвид икономическото положение на предприятието, изпитващо определени финансови затруднения.
(76)
Както вече беше посочено в съображение 23, малко преди началото на финансовата и икономическа криза от 2008 г. дружеството Trèves започна да усвоява ползите от един първи план за преструктуриране, приложен през 2005 г., чиято цел е намаляване на персонала и оптимизиране на производствения капацитет (18). След настъпването на кризата Trèves решава да промени и задълбочи плана за преструктуриране.
(77)
Така от края на лятото на 2008 г. Trèves дава нов тласък на плана си за преструктуриране и в края на месец декември 2008 г., т.е. няколко месеца преди подписването на помирителния протокол от 25 май 2009 г., вече са налице следните резултати:
-
значително намаляване на общите разходи: предприетите в това отношение мерки са позволили да бъде намален с [20-30] % общият размер на действителните общи разходи на Trèves през последните четири месеца на 2008 г. в сравнение с предварителния бюджет за 2008 г.;
-
значително намаляване на стоковите запаси: стойността на стоковите запаси е намаляла с [30-40] % през втората половина на 2008 г., като от [20-80] млн. EUR през юни е достигнала [0-60] млн. EUR през декември;
-
контрол на инвестициите в материални активи: последните са намалени с [40-50] % през 2008 г. в сравнение с предварителния бюджет за 2008 г.;
-
намаляване на персонала: персоналът на групата във Франция е намален с [10-20] % само през 2008 г. ([…] наети на работа във Франция през декември 2008 г. срещу […] през януари 2008 г.).
(78)
В началото на 2009 г. Trèves официално изготви нова версия на плана за преструктуриране с помощта на независимото консултантско дружество […]. Консултантът по-специално е утвърдил общия размер на разходите, необходими за финансиране на плана ([110-140] млн. EUR, вж. съображение 25 и следващите).
(79)
Най-напред следва да се подчертае, че предвижданията за бъдещите обороти, които фигурират в плана за преструктуриране, изглеждат надеждни и реалистични. Тези предвиждания се основават на значително намалени очаквания за обема на поръчките от страна на производителите на автомобили. Например очакваните за 2009 г. обеми са по-малки с [15-25] % от нивото им през 2008 г. От друга страна, предвижданията съответстват на тези, направени по същото време от анализаторите на автомобилния сектор (например дружеството JD Power) по отношение на очакваното възстановяване на сектора и перспективата до 2011 г. Следователно дружество Trèves е направило оценка на бъдещия си оборот въз основа на предпазлива и сериозна преценка на обема на поръчките. В плана се запазва предпазливостта в оценката за развитието на сектора и се предвижда ниво на активност през 2011 г., […] от реализираните през 2008 г. продажби.
(80)
Планът също така се основава на значително намаляване на разходите. Един от начините за постигането на това е повишаването на ефективността на работната сила и осъществяването на икономии от оперативните разходи[…] (19) […]. Намаляването на разходите се постига и чрез значително намаляване на наетия персонал (планът за преструктуриране засяга общо 1 300 души).
(81)
В съответствие с тези мерки в плана за преструктуриране се предвижда:
-
възстановяване на финансовия баланс от 2010 г. нататък с приходи от [0-10] млн. EUR преди облагане с данъци, положителни парични потоци в размер на [0-10] млн. EUR и EBITDA [40-70] млн. EUR;
-
приходи в размер на [10-30] млн. EUR преди облагане с данъци от 2011 г. нататък, с положителни парични потоци в размер на [10-30] млн. EUR и EBITDA [50-80] млн. EUR.
(82)
Уместно е да се отбележи, че преди да се ангажира в проекта самият ФМПАО е упълномощил консултанта […] в периода от средата на март до средата на април 2009 г. да направи пълен одит на икономическото състояние на дружество Trèves (така наречената дейност „due diligence“). Екипите на ФМПАО от своя страна също са анализирали и утвърдили плана за преструктуриране.
(83)
От друга страна, в рамките на своето преструктуриране Trèves се ангажира да прехвърли дейността си „[…]“, като отчита промишлените и социалните баланси във връзка с тази операция и с цел да допринесе за конкурентоспособността на новосъздадената група Trèves.
(84)
Предвид горепосочените елементи Комисията стига до заключението, че планът за преструктуриране, въз основа на който ФМПАО е осъществил инвестицията си в дружеството Trèves, може да се счита за надежден и реалистичен.
(85)
Стойността на собствените капитали на Trèves преди инвестицията на ФМПАО е определена на [15-40] млн. EUR. На базата на тази стойност ФМПАО придобива [ 50] % от капитала на дружеството чрез увеличаване на капитала с [5-15] млн. EUR. Комисията следва да провери дали оценката е подходяща и разумна предвид икономическото състояние на предприятието през този период.
(86)
Съществуват няколко метода за оценка на стойността на собствените капитали на дадено предприятие (20). Често използван е методът за коефициент на EBITDA. Този метод позволява да се пресметне стойността на собствените капитали на дадено предприятие за година X чрез умножаване на EBITDA за тази година X с число (коефициент), определено като целесъобразно за сектора, като от получения резултат се извади нетният дълг.
(87)
Друг метод е така нареченият „Discounted Cash Flow Analysis“. Наличните номинални парични потоци („Free Cash Flows“) на предприятието за бъдещите години се актуализират в съответствие със среднопретеглената цена на номиналния капитал (наричана по-долу „Weighted Average Cost of Capital“ или „WACC“), като от получената стойност се извади нетният дълг.
(88)
Трети метод е методът на коефициент на оборота. Той позволява да се пресметне стойността на собствените капитали на дадено предприятие за година X чрез умножаване на оборота за годината X с число (коефициент), определено като подходящо за сектора, като от получения резултат се извади нетният дълг.
(89)
За оценка на Trèves преди инвестицията ФМПАО е използвал метода на Discounted Cash Flow Analysis и метода на коефициент на оборота. Първият от разгледаните методи, този на коефициент на EBITDA, е бил неприложим, тъй като в края на 2008 г. дружеството Trèves не е имало положителен EBITDA.
(90)
За разлика от него методът на Discounted Cash Flow Analysis е бил приложим и е позволявал да се вземат предвид перспективите за възстановяване на рентабилността на предприятието, което води до включване в оценката на благоприятните очаквания за подобрение на икономическите показатели на предприятието. Методът на коефициент на оборота също така е използван като предпазна мярка и като потвърждение.
(91)
Що се отнася до метода Discounted Cash Flow Analysis за оценка на предприятието, цената на капитала или секторната WACC, включваща специфичния риск в сектора, е пресметната на 12 %. Впоследствие ФМПАО е изчислил по-разумна WACC от [ 12] %, като включва допълнителни елементи на специфичния риск, свързани с размера на предприятието и с неликвидния характер на инвестицията. В крайна сметка ФМПАО е приел WACC от [ 12] %, за да отчете допълнителният риск, свързан с темпа на възстановяване (по-точно преструктуриране) на предприятието. Дългосрочната стойност на предприятието (наречена остатъчна стойност) е изчислена въз основа на резултатите за 2011 г. По този начин определената от ФМПАО стойност на собствените капитали на дружеството Trèves възлиза на [15-40] млн. EUR.
(92)
Що се отнася до метода на коефициент на оборота, приложеният коефициент, с който е бил умножен оборотът за края на 2008 г., е бил [0-1]. Този коефициент съответства на коефициентите, наблюдавани на пазара на сравними с Trèves предприятия към момента на трансакцията. Следва да се подчертае, че в края на 2008 г. и началото на 2009 г. тези коефициенти са достигнали исторически ниски нива поради настъпилата финансова и икономическа криза, засегнала силно сектора на автомобилостроенето и на автомобилното оборудване (в действителност средната стойност в дългосрочен план на коефициента на оборота за сектора на автомобилното оборудване е 0,51). При коефициент от [0-1] стойността на собствените капитали на Trèves възлиза на [15-40] млн. EUR.
(93)
И макар че коефициентът от [0-1] следва да се разглежда като исторически нисък, ФМПАО е приел стойността, изчислена на базата на този коефициент, а не получената при средна стойност на коефициента в дългосрочен план или при усреднен коефициент за период от няколко години. ФМПАО не е приел и оценката, направена по метода на Discounted Cash Flow Analysis. От горното следва, че оценката на собствения капитал на Trèves, направена от ФМПАО преди да осъществи инвестицията си, е подходяща и разумна. Всъщност тази оценка попада в долната част на интервала, определен по метода на Discounted Cash Flow Analysis и борсовите коефициенти. Извършването на оценка при тези обстоятелства е благоприятно за частен инвеститор, тъй като то засилва перспективите за добавена стойност, при условие че коефициентите за оценка се върнат на нивото на средните си исторически стойности.
(94)
Освен това следва да се напомни, че инвестицията на ФМПАО не се ограничава до капиталово вложение в размер на [5-15] млн. EUR, с което фондът придобива [ 50] % от дяловете на групата Trèves. ФМПАО влага още [40-50] млн. EUR под формата на дългови ценни книжа, даващи достъп до капитала (ORAPA) и носещи лихва от [ 8] % годишно. Това е комплексна структура на инвестицията, каквато би предпочел един частен инвеститор в сектора на автомобилното оборудване. В действителност наличието на значително количество ORAPA, чийто еквивалент варира в зависимост от икономическите показатели на дружеството, е един от най-стимулиращите механизми за контрол.
(95)
Приложенията от ФМПАО механизъм е следният. ORAPA могат да бъдат платени чрез емитиране на нови акции на дружеството Trèves. За 2011 г. еквивалентът е определен при достигане на марж на брутния оперативен излишък от […] %. Ако той бъде постигнат, ФМПАО ще получи […] % от собствените капитали чрез изплащането на облигациите. Ако не бъде постигнат, с изплащането на облигациите ФМПАО ще притежава […] % от собствените капитали. Следователно в интерес на ръководителите на Trèves е да гарантират реализацията на този марж на брутния оперативен излишък […]. По този начин интересите на инвеститора и тези на ръководителите акционери са тясно свързани с цел максимално увеличаване на крайната стойност на дружеството.
(96)
Обичайният подход на един частен инвеститор е да оцени годишната вътрешна норма на възвръщаемост, която би имала предвижданата инвестиция. За да се изчисли годишната ВНВ на инвестицията в дадено предприятие, следва да се определи стойността на собствените капитали на това предприятие към момента на очакваната възвръщаемост.
(97)
Както вече беше посочено в съображения от 85 до 87, съществуват няколко метода за определяне на стойността на едно предприятие. За да се оцени стойността на предприятието през 2012 г. - година, през която ФМПАО би могъл да прехвърли дела си (21), фондът е използвал метода на коефициент на EBITDA. Този метод често се използва в производствения сектор за предвиждане на изходните условия за инвеститорите на капиталови или квазикапиталови средства. От друга страна, чрез изчислението на очакваната възвръщаемост на базата на EBITDA, ФМПАО се основава на подходяща мярка за възстановяване на предприятието, която трябва да бъде предприета в периода от момента на неговата инвестиция (25 май 2009 г.) до края на 2011 г. Освен това, като използва в изчисленията си размера на EBITDA, предвиден за 2011 г., а не този, предвиден за 2012 г., ФМПАО възприема предпазлив подход, чрез който да провери достатъчно бързо (за малко повече от две години и половина) дали възстановяването на предприятието е задоволително.
(98)
Така в разглеждания случай изчислената от ФМПАО ВНВ се основава на три хипотези, посочени в плана за преструктуриране. На първо място, в края на 2011 г. групата Trèves би трябвало да има EBITDA в размер на [50-80] млн. EUR. На второ място, стойността на Trèves в края на 2011 г. е определена на базата на коефициент на EBITDA [1-6]. На трето място, нетният дълг в края на 2011 г. е оценен на [50-150] млн. EUR. Комисията следва да определи дали тези три хипотези могат да се разглеждат като надеждни и реалистични към момента на осъществяване на инвестицията на ФМПАО.
(99)
Първо, по отношение на размера на EBITDA за 2011 г. следва да се подчертае, че предвиждането се основава на прилагането на плана за преструктуриране. Както беше обяснено в съображение 76 и следващи, планът може да се разглежда като надежден и реалистичен. Следва да се напомни, че намаляването на разходите по принцип се постига чрез увеличаване на ефективността на работната сила и осъществяването на икономии от оперативните разходи, по-специално чрез […]. Намаляването на тези разходи се основава също на значително намаление на числеността на персонала (преструктурирането засяга общо 1 300 души).
(100)
Второ, използваният за определяне на стойността на предприятието коефициент на EBITDA ([1-6]) съответства на средния коефициент в сектора, изчислен за периода 2000-2009 г. на ([1-6]), минус стандартно отклонение като предпазна мярка, свързано с темпа на възстановяване на предприятието. Този коефициент леко надвишава коефициента в сектора към момента на инвестицията (около 4,2). Независимо от това, достатъчно предпазливо е при оценката за края на 2011 г. да се използва числото [1-6] предвид очакванията за подобряване на съотношението, подобрение, което се е усещало в значителна степен още към момента на инвестицията ([1-6] през декември 2008 г. срещу [1-6] през май 2009 г.). Също така този коефициент изглежда особено предпазлив предвид дългосрочните очаквания за сектора, сочещи коефициенти в границите от [1-6] до [1-6].
(101)
Трето, изготвените през април 2009 г. предвиждания са показвали подобрение на нетния дълг, който е трябвало да намалее от [100-200] млн. EUR в края на 2008 г. до [100-200] млн. EUR в края на 2010 г. (преди това дългът е нараснал от [100-200] млн. EUR в края на 2005 г. до [100-200] млн. EUR в края на 2008 г.). Предвид очакваното постоянно ниво на EBITDA за периода 2009-2011 г., липсата на значителни допълнителни разходи, свързани с материалните и нематериалните активи, и липсата на допълнителни гаранции, свързани с разходите за преструктуриране, предвиждането за намаление на дълга с [0-30] млн. EUR изглежда предпазливо.
(102)
Вследствие на горепосоченото следва да се заключи, че изчислението на ВНВ към момента на инвестицията се основава на разумни хипотези.
(103)
Що се отнася до въпроса дали очакваната ВНВ в размер на [ 12 %] е приемлива с оглед на риска, който носи инвестицията, Комисията изказа следното мнение.
(104)
Най-напред следва да се напомни, че изчислението, извършено въз основа на елементите, разгледани в съображения от 97 до 100, действително води до определяне на ВНВ в размер на [ 15 %]. Въпреки това, за по-голяма сигурност и като предпазна мярка ФМПАО прилага намаляване с […] % на очакваната за 2011 г. EBITDA. В резултат на това възприетата за целите на настоящия анализ ВНВ от [ 12 %] е норма, която отразява песимистичен сценарий за развитието на предприятието. Както вече беше посочено, основният сценарий води до определяне на ВНВ в размер на [ 15 %], а оптимистичният сценарий (EBITDA, надвишена с […] %), води до определяне на ВНВ в размер на около [ 20 %].
(105)
Следва да се отбележи, че предвид неликвидния характер на финансовата операция е невъзможно към настоящия момент да се направи позоваване на сравними цени на котировки (например за подчинени заеми) към момента на инвестицията на ФМПАО, за да се прецени дали предвижданото ниво на ВНВ е подходящо. За сметка на това няколко елемента, представени по-долу, позволяват да се направи оценка на възприетия от ФМПАО долен праг на ВНВ в размер на [ 12 %] през май 2009 г.
(106)
Най-напред следва да се отбележи, че наблюдаваната възвръщаемост на инвестициите в сектора на автомобилното оборудване често е ниска. За петте години, предшестващи кризата от втората половина на 2008 г., средната ВНВ е била 8,5 % (22). Въпреки това професионални инвеститори често инвестират в сектора със съзнанието, че е възможна печалба, свързана с ниската стойност на предприятията в сектора [в сравнение с други сектори]. По тази причина през 2006 г. са наблюдавани изключителни нива на ВНВ (надвишаващи 20 % годишно за тригодишен период) за осъществилите инвестиции през периода на намалена активност на пазара през 2003 г.
(107)
За да получи по-висока от наблюдаваната средна възвръщаемост, професионалният инвеститор трябва да познава много добре пазара, какъвто е случаят с ФМПАО, и да предвиди структура на дяловото участие, която му позволява да оптимизира възвръщаемостта на инвестицията си, което също е характерно за инвестицията на ФМПАО (вж. съображенията относно структурата на инвестицията в съображения 94 и 95, както относно разпределението на добавената стойност в съображения 110 и 111.
(108)
След това френските власти се позоваха на проучване на AFIC (Френска асоциация на инвеститорите на капитали) относно развитието на показателите в сектора на рисковия капитал във Франция. Проучването се основава на данни, предоставени от над 120 структури, управляващи повече от 500 инвестиционни фонда. В проучването на AFIC е посочена нетна доходност, възлизаща между 14,1 % в края на 2007 г. и 10,8 % в края на 2008 г. (дата, която е по-близо до датата на инвестицията на ФМПАО) на „капитала за растеж“. „Капиталът за растеж“ е подклас на рисковия капитал по отношение на инвестиционната политика на ФМПАО (миноритарно дялово участие и вливане на свеж капитал). Като се отчете размерът на заплащането на управляващото дружество, оценен на […] максимум, необходимата ВНВ с оглед постигане на „пазарна“ доходност е между 12 % и 15 %.
(109)
И накрая, наличните параметри към момента на инвестицията позволяват да се определи среднопретеглената цена на капитала („WACC“), изчислена с помощта на МОФА (23) и адаптирана към автомобилния сектор във Франция, която включва допълнителни елементи на специфичния риск, свързани с размера на предприятието Trèves и с неликвидния характер на инвестицията. Предвид тези присъщи на специфичния риск допълнителни елементи, така определеният към момента на инвестицията WACC е [ 12] %, увеличен на [ 12] % от ФМПАО (вж. съображение 91. Следва да се напомни, че WACC е минималната норма на възвръщаемост, която изискват предоставящите средства на дадено предприятие (акционери и кредитори), за да финансират инвестиционни проекти. Следователно изчислената за Trèves WACC дава ясен показател за приемливостта на долния праг на ВНВ от [ 12 %] (24).
(110)
От друга страна, следва да се подчертае, че добавената стойност на предприятието Trèves няма да бъде разпределена между ФМПАО и заварения акционер в зависимост от притежаваните от тях дялове от капитала на Trèves. В действителност, при хипотезата за прекратяване на […], в сключеното между акционерите споразумение се уточнява, че първите […] млн. EUR от стойността на предприятието ще бъдат предоставени изцяло на ФМПАО (първи транш). След това приходът от прехвърлянето в размер между […] млн. EUR и сума, равна на инвестицията на ФМПАО, капитализирана при […] % годишно, се разпределя между ФМПАО ([…] %) и заварените акционери ([…] %) (втори транш). В крайна сметка ФМПАО получава […] % от прихода от прехвърлянето, надвишаващ този праг, а традиционните акционери - […] %.
(111)
Това споразумение за разпределяне на добавената стойност е благоприятно за ФМПАО. В действителност ФМПАО по този начин получава сериозна гаранция, че по отношение на неговата инвестиция бързо ще бъде достигната ВНВ в размер на [ 12 %] (съответстваща на посочената по-горе WACC на Trèves). Освен това споразумението силно ще стимулира заварения акционер и ръководителите на предприятието да изпълнят, дори да преизпълнят целите на плана за преструктуриране, който в зависимост от сценария трябва да осигури за ФМПАО ВНВ в размер на [ 12 %], [ 15 %] или [ 20 %].
(112)
От горните констатации следва, че предвижданата ВНВ в размер на [ 12 %] е била разумна към момента на инвестицията и приемлива с оглед на инвестиционния риск.
(113)
След анализа на плана за преструктуриране на Trèves, на оценката на предприятието преди инвестицията на ФМПАО, на структурата на тази инвестиция, на хипотезите, на които се базира ВНВ в размер на [ 12 %], на адекватността на това ниво на ВНВ, по-специално с оглед на предвиденото споразумение между акционерите относно разпределянето на добавената стойност, следва да се направи заключението, че ФМПАО е действал в условия, подобни на условията, които би изисквал частен инвеститор, чиято инвестиция носи риск както с оглед на положението в автомобилния сектор към момента на инвестицията, така и предвид икономическото положение на предприятието, изпитващо определени финансови затруднения. С други думи, инвестицията на ФМПАО в размер на 55 млн. EUR отговаря на критерия за частен инвеститор в условията на пазарна икономика. Следователно тази инвестиция не предоставя предимство на предприятието Trèves.
V.1.2. Планът за разсрочване на данъчните и социалните задължения
(114)
Френската администрация е одобрила план за разсрочване на данъчните и социалните задължения на Trèves в размер на 18,4 млн. EUR. Във връзка с тази мярка Комисията би желала най-напред да разгледа критерия за предимство.
(115)
Съгласно практиката на Комисията за взимане на решения и постоянната съдебна практика, споразумение с публичен кредитор за разсрочване на дългове не представлява държавна помощ, ако поведението на публичния кредитор може да бъде сравнено с това на частен кредитор, който „иска да събере дължимите му суми и с такава цел сключва споразумения с длъжника, по силата на които натрупаните задължения са разсрочени или разделени на части с оглед улесняване на тяхното изпълнение“ (25).
(116)
За публичните кредитори на Trèves планът за разсрочване на дълговете е по-добро решение в сравнение с принудителното събиране. При последното, предвид общата задлъжнялост на предприятието, публичните кредитори биха възстановили само част от вземанията си - непривилегированите. А в случая едновременно с плана за разсрочване са били учредени ипотеки от първи ред […] (член […] от помирителния протокол от 25 май 2009 г.) с цел гарантиране на данъчните и социалните задължения. Тези активи са описани в приложение 7 към протокола. Към 31 декември 2008 г. нетната им счетоводна стойност възлиза на [25-35] млн. EUR. Следователно размерът на гаранциите, учредени в полза на публичните кредитори, покрива над 140 % от размера на вземането им, състоящо се от главница (18,4 млн. EUR), глоби за забава и лихви за забава (вж. съображение 117).
(117)
Освен това публичните кредитори на Trèves ще получат и лихви. В действителност сумата от 18,4 млн. EUR е увеличена с глоби за забава в размер на [1-2] млн. EUR и с лихви за забава в размер на [1-2] млн. EUR, като цялата сума трябва да бъде възстановена в периода от […] и […] чрез месечни вноски по […] EUR. Общият размер на глобите и лихвите за забава възлиза на [2-4] млн., т.е. [10-20] % от размера на главницата, което, среднопретеглено спрямо срока на плана за разсрочване, представлява лихва от около [0-10] %. Поначало този лихвен процент е по-висок от лихвените проценти, при които финансовите органи са отпуснали заеми на Trèves в рамките на помирителния протокол от 25 май 2009 г., и това се отнася както за новия кредит, така и за консолидационния заем (26).
(118)
В това отношение също така е важно да се подчертае, че ангажиментът на публичните кредитори е придружен от съществен ангажимент от страна на банките (консолидационен заем в размер на [30-60] млн. EUR и нов кредит в размер на [10-30] млн. EUR). Нещо повече, в помирителния протокол изрично е посочено, че предоставените на банките гаранции са от втори ред […], което означава, че тези кредитори не могат да реализират нито една гаранция, докато публичните кредитори от първи ред не получат изцяло вземанията си.
(119)
Също така на групата Trèves не е предоставено никакво опрощаване на данъчни и социални задължения.
(120)
И накрая, френските власти потвърдиха, че настоящият план за разсрочване не представлява продължение или изменение на предишен план.
(121)
От горните съображения следва, че френската администрация е предоставила на Trèves план за разсрочване на данъчните и социалните задължения въз основа на хипотези, преценени като надеждна база на плана за преструктуриране (вж. раздел V), и обвързан с условия, които биха били приемливи за частен инвеститор в условията на пазарна икономика, поставен в същата ситуация.
V.2. Заключение относно оценката за наличие на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(122)
С оглед на изложените в раздел V.1. елементи е видно, че нито инвестицията на ФМПАО в размер на 55 млн. EUR, нито планът за разсрочване на данъчните и социалните задължения в размер на 18,4 млн. EUR предоставят предимство на група Trèves. Следователно тези мерки не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
VI. ОБЩО ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(123)
След задълбочено разглеждане на въпросните мерки Комисията установи, че те не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Предоставените от Френската република две мерки, предприети по отношение на предприятието Trèves, включващи инвестиция на Фонда за модернизация на производителите на автомобилно оборудване (ФМПАО) в размер на 55 млн. EUR, както и план за разсрочване на данъчни и социални задължения в размер на 18,4 млн. EUR, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Френската република.
Съставено в Брюксел на 20 април 2011 година.
DECIZIA COMISIEI
din 20 aprilie 2011
privind ajutorul presupus în favoarea întreprinderii Trèves nr. C 4/10 (ex NN 64/09) pus în aplicare de Republica Franceză
[notificată cu numărul C(2011) 2585]
(Numai textul în limba franceză este autentic)
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2011/676/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,
având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),
după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu articolele menționate (1) și având în vedere aceste observații,
întrucât:
I. PROCEDURĂ
(1)
Prin diverse articole publicate în presă în primăvara anului 2009, Comisia a fost informată că întreprinderea Trèves ar fi beneficiat de o investiție de 55 de milioane de euro din Fondul pentru modernizarea producătorilor de piese de schimb pentru automobile (denumit în continuare „FMEA”). Prin scrisorile din 5 mai 2009, 11 iunie 2009, 10 iulie 2009 și 4 noiembrie 2009, Comisia a adresat autorităților franceze solicitări de informații în această privință. Autoritățile menționate au răspuns la aceste solicitări prin intermediul scrisorilor (sau mesajelor electronice) din 5 iunie 2009, 23 iunie 2009, 18 august 2009, 18 noiembrie 2009 și 23 decembrie 2009.
(2)
Pe de altă parte, la 8 ianuarie 2010, a avut loc, la sediul Comisiei, o reuniune la solicitarea autorităților franceze. În urma acestei reuniuni, autoritățile franceze au furnizat informații suplimentare prin mesajul electronic din 15 ianuarie 2010.
(3)
Prin scrisoarea din 29 ianuarie 2010, Comisia a informat Franța cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”) cu privire la investiția FMEA și la un plan de reeșalonare a datoriilor fiscale și sociale (denumit și „plan de stingere a datoriilor”) acordat întreprinderii Trèves de către administrația franceză. Franța a comunicat observațiile sale cu privire la inițierea procedurii oficiale de investigare la 25 martie 2010.
(4)
Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsurile în cauză.
(5)
Comisia a primit observații în această privință de la următoarele părți interesate: Republica Italiană, întreprinderea Trèves, grupul PSA Peugeot Citroën, grupul Renault, un concurent al întreprinderii Trèves care dorește să rămână anonim și FMEA (3). Comisia a transmis Franței aceste observații, dându-i posibilitatea să le comenteze, și a primit comentariile acesteia prin scrisoarea din 5 octombrie 2010. La 18 noiembrie 2010, a avut loc, de asemenea, o reuniune cu autoritățile franceze. În sfârșit, informații suplimentare au fost transmise Comisiei prin mesajele electronice din 21 decembrie 2010 și din 22 februarie 2011.
II. DESCRIEREA MĂSURILOR INVESTIGATE
(6)
Înainte de a începe descrierea măsurilor investigate, trebuie să se prezinte Fondul strategic de investiții (denumit în continuare „FSI”), FMEA, CDC Entreprises, societatea de gestiune a FMEA (punctul II.1), precum și întreprinderea Trèves și măsurile luate în legătură cu aceasta (punctul II.2 de mai jos). În sfârșit, vor fi expuse motivele care au condus la inițierea procedurii oficiale de investigare cu privire la investiția FMEA și la planul de reeșalonare a datoriilor fiscale și sociale (punctul II.3 de mai jos).
II.1. FSI, FMEA, CDC Entreprises
(7)
Din cauza crizei care a început în 2008, Franța a creat Fondul strategic de investiții (denumit în continuare „FSI”), pentru a-și sprijini economia. La puțin timp după aceea, FSI, în parteneriat cu grupul PSA Peugeot Citroën (denumit în continuare „PSA”) și cu grupul Renault (denumit în continuare „Renault”), au creat FMEA. Dacă FSI urmărește să intervină în orice tip de întreprindere, indiferent de sectorul economic în cauză, FMEA nu intervine decât în favoarea producătorilor de piese de schimb din sectorul auto.
(8)
Fondul strategic de investiții este un fond, în valoare de 20 de miliarde de euro, pe care guvernul francez l-a creat în decembrie 2008 pentru a răspunde nevoilor de fonduri proprii ale întreprinderilor estimate ca fiind generatoare de creștere și de competitivitate pentru economia franceză. Conform conducerii FSI, acesta din urmă nu investește decât în întreprinderi care trebuie să prezinte bune perspective de creștere și de competitivitate pentru economia franceză.
(9)
FSI este deținut în proporție de 49 % de guvernul francez și în proporție de 51 % de Caisse des Dépôts et Consignation (Casa de Depuneri și Consemnațiuni, denumită în continuare „CDC”). CDC „și filialele sale constituie un grup public în serviciul interesului general și al dezvoltării economice” din Franța (4); administratorii săi sunt numiți prin decret.
(10)
Consiliul de administrație al FSI este prezidat de directorul general al CDC și este compus, pe lângă președinte, din șase administratori dintre care unul reprezintă CDC, doi reprezintă statul (directorul general al participațiilor statului și directorul general al întreprinderilor) și trei reprezintă interesele întreprinderilor (administratorii întreprinderilor SCOR, Essilor și Artémis).
(11)
FMEA este un fond comun de investiții cu capital de risc a cărui misiune este favorizarea apariției unor producători de piese de schimb pentru automobile competitivi și capabili să le ofere clienților o capacitate de cercetare și de dezvoltare și o monitorizare internațională consolidată. Acesta realizează investiții de până la 60 de milioane de euro, în beneficiul exclusiv al subscriitorilor săi, individual sau împreună cu alți investitori privați sau alte fonduri.
(12)
Crearea FMEA (25 martie 2009) se înscrie în cadrul planului de susținere a sectorului auto, anunțat de președintele Republicii Franceze la 4 decembrie 2008. Acesta cuprinde 600 de milioane de euro provenind de la FSI (200 de milioane de euro), de la PSA (200 de milioane de euro) și de la Renault (200 de milioane de euro).
(13)
Gestiunea FMEA este asigurată de CDC Entreprises, o filială a CDC. Astfel, deciziile privind investițiile sunt luate de CDC Entreprises.
(14)
FMEA are un comitet de selecție și un comitet de investiții, responsabile de întocmirea dosarelor înainte de realizarea investiției de către societatea de gestiune CDC Entreprises. Cei trei investitori sunt prezenți în mod egal în aceste comitete: PSA, Renault și FSI.
(15)
Conform regulamentului organic al FMEA, comitetul de selecție este în mod obligatoriu consultat de societatea de gestiune în ceea ce privește caracterul strategic al proiectelor de investiții. Avizele sale consultative nu reprezintă o obligație pentru societatea de gestiune. Acestea sunt adoptate cu o majoritate de două treimi.
(16)
Comitetul de investiții este consultat în mod obligatoriu înainte de fiecare investiție sau cesionare sau cu privire la orice derogare de la criteriile și regulile politicii de investiții. Atunci când se pronunță asupra unui proiect de investiții sau de cesionare, avizele sale sunt adoptate cu o majoritate de două treimi și nu reprezintă o obligație pentru societatea de gestiune. Cu toate acestea, în cazul unui vot negativ al unuia dintre cei trei investitori, avizul va fi considerat negativ. În acest caz, proiectul de investiții sau de cesionare este trimis comitetului de selecție.
(17)
CDC Entreprises este un actor important în ceea ce privește investițiile de capital din Franța. Aceasta trebuie să respecte toate normele adoptate de Autoritatea Piețelor Financiare în materie de gestiune în numele terților, în special normele privind independența alegerii investițiilor și prevenirea conflictelor de interese. CDC Entreprises gestionează, printre altele, investițiile FSI în IMM-urile necotate, precum și investițiile în numele CDC și al altor investitori.
(18)
CDC Entreprises este în proporție de 100 % filiala CDC. Președintele și directorul general al CDC Entreprises sunt numiți de Consiliul de administrație, ai cărui membri sunt numiți, la rândul lor, de către CDC.
(19)
CDC Entreprises a încheiat cu FSI o convenție de asistență și de consiliere, în conformitate cu care o echipă dedicată a FSI acordă asistență CDC Entreprises pentru preselecția proiectelor de investiții (studii de fezabilitate și evaluare a riscurilor, studiu și asistență la punerea în aplicare a acestor intervenții, printre altele) și urmărirea investițiilor realizate.
(20)
Având în vedere organizarea și funcționarea comitetelor FMEA, numai CDC Entreprises are capacitatea de a crea obligații pentru FMEA. Deciziile comitetelor nu sunt obligatorii pentru societatea de gestiune (cu excepția derogărilor de la criteriile și regulile politicii de investiții și ale gestiunii conflictelor de interese, ipoteze care nu sunt relevante în cazul de față). Autoritățile franceze au precizat că, până în prezent, CDC Entreprises nu a considerat niciodată oportun să se pronunțe în materie de investiții împotriva avizelor comitetelor.
(21)
Graficul nr. 1 de mai jos prezintă pe scurt legăturile dintre statul francez, CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA și Renault.
Graficul nr. 1
Legăturile dintre statul francez, CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA și Renault
II.2. Întreprinderea Trèves și măsurile luate în privința acesteia
(22)
Întreprinderea Trèves este o întreprindere specializată în producția de elemente de interior pentru autovehicule. Trèves avea aproximativ 6 500 de angajați înainte de punerea în aplicare a planului de restructurare în curs (planul de restructurare vizează 1 300 de persoane). Întreprinderea este organizată în jurul a trei centre de activitate: echipamente de izolare fonică (5), scaune și componente și textile. Întreprinderea cuprindea 9 uzine (2 sunt în prezent închise) și are sedii în 14 țări (printre care Spania, Regatul Unit, Portugalia, Slovenia și Republica Cehă). Cifra sa de afaceri este realizată în proporție de 40 % în Franța. Principalii săi clienți sunt Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan și Toyota.
(23)
Cu puțin timp înainte de declanșarea crizei din 2008, Trèves începea să beneficieze de avantajele unui prim plan de restructurare lansat în 2005, care urmărea reducerea numărului de angajați și raționalizarea capacităților de producție. Când a apărut criza, Trèves a decis să își modifice și să își aprofundeze planul de restructurare și a dorit să poarte discuții cu creditorii în cadrul unei proceduri de conciliere (6).
(24)
Astfel, la 25 mai 2009, a fost încheiat un protocol de conciliere între acționarul Trèves (holdingul „Severt”, acționar unic), societățile din grupul Trèves, creditorii (respectiv băncile) și FMEA. Acest protocol are la bază punerea în aplicare a unui plan de restructurare (planul este descris în secțiunea V.1.1.).
(25)
Finanțarea planului de restructurare era estimată la [110-140] (7) de milioane de euro. Ca atare, diferitele părți și-au luat angajamentele descrise în cadrul protocolului din 25 mai 2009.
(26)
Constructorii Peugeot și Renault s-au angajat să contribuie cu 33,3 milioane de euro în cadrul finanțării […].
(27)
Grupul Trèves s-a angajat să depună toate eforturile pentru a genera în cursul anului 2009 o sumă care să corespundă unei proporții de [5-20] din necesarul de numerar, adică [5-30] de milioane de euro.
(28)
Un nou credit bancar în valoare de [10-30] de milioane de euro a fost acordat de către bănci. În plus, băncile au fost de acord cu un împrumut de consolidare în valoare de [30-60] de milioane de euro destinat rambursării creditelor pe termen scurt ([0-20] de milioane) și a creditelor pe termen mediu ([30-40] de milioane) existente. Noul credit și împrumutul de consolidare trebuie să fie rambursate în totalitate în […] 2014.
(29)
Contribuția FMEA în întreprindere se ridică la 55 de milioane de euro. Din această sumă, [40-50]de milioane de euro au fost aduse sub formă de titluri de creanță cu acces la capital (respectiv „ORAPA” sau obligațiuni rambursabile în acțiuni cu paritate ajustabilă), titluri remunerate printr-un cupon fix de [ 8] %. În paralel, [5-15] milioane de euro au fost aduse prin majorarea capitalului (subscrierea unor noi acțiuni ordinare), FMEA având astfel o participație de [ 50] la capitalul Trèves.
(30)
Creditorii publici au acordat un plan de stingere a datoriilor fiscale și sociale de 18,4 milioane de euro […]. Acest plan constă în reeșalonarea rambursării datoriilor fiscale și sociale ale întreprinderii Trèves, însoțit de plata penalităților și a dobânzilor de întârziere.
II.3. Motivele care au determinat inițierea procedurii
(31)
Finanțarea planului de restructurare a întreprinderii Trèves se bazează pe aportul de noi fonduri în valoare totală de [100-120] de milioane (această sumă nu include împrumutul de consolidare). Din această sumă, 55 de milioane sunt asigurate de FMEA. La acestea se adaugă planul de stingere a datoriilor fiscale și sociale, în valoare de 18,4 milioane. În decizia sa de inițierea a procedurii oficiale de investigare, Comisia își exprimă îndoielile cu privire la calificarea acestor două măsuri din urmă ca ajutor de stat în conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE.
(32)
În ceea ce privește investiția FMEA, Comisia arată că o serie de elemente par să indice că această investiție este realizată din bugetul statului. La prima vedere, această investiție pare să fie realizată din resurse de stat și imputabilă statului (8). Îndoielile Comisiei se bazează în special pe observarea modului de funcționare a FSI, a FMEA și a CDC Entreprises, menționat mai sus.
(33)
Comisia își prezintă, de asemenea, îndoielile în ce privește respectarea de către investiția menționată a criteriului investitorului privat în economia de piață. Comisia afirmă în special că nu poate stabili cu certitudine, dată fiind situația sectorului auto și a întreprinderii care se confrunta cu anumite dificultăți financiare (9), în primul rând, dacă ipotezele planului de restructurare sunt credibile, realiste și prudente, în al doilea rând, dacă evaluarea întreprinderii Trèves înainte de investiție este prudentă și, în al treilea rând, dacă perspectiva unei rate interne de rentabilitate (denumită în continuare „RIR”) de [ 12 %] (10) trebuie considerată suficientă în ce privește riscul asumat de FMEA.
(34)
În ceea ce privește planul de stingere a datoriilor fiscale și sociale, Comisia se întreabă dacă comportamentul administrației franceze poate fi comparat cu cel al unui creditor privat aflat în aceeași situație, care urmărește recuperarea sumelor care îi sunt datorate. Comisia nu a dispus de toate elementele care să îi permită să concluzioneze că creditorii publici erau, în temeiul protocolului de conciliere din 25 mai 2009, într-o poziție cel puțin la fel de favorabilă ca cea a creditorilor privați ai întreprinderii Trèves (adică băncile), care au fost, de asemenea, de acord cu reeșalonarea creanțelor, acordând un împrumut de consolidare. Comisia are astfel îndoieli în ceea ce privește respectarea de către planul de stingere a datoriilor fiscale și sociale a principiului creditorului privat în economia de piață.
(35)
În sfârșit, Comisia indică în decizia sa de inițiere a procedurii că dacă ar fi necesar ca cele două măsuri susmenționate să fie calificate ca ajutoare de stat, compatibilitatea acestora ar putea fi examinată pe baza liniilor directoare ale Comisiei privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (11) (denumite în continuare „liniile directoare”). Comisia afirmă totuși că, în această etapă, nu poate stabili cu certitudine dacă sunt îndeplinite toate condițiile impuse de liniile directoare menționate.
III. OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE
(36)
Prin scrisoarea din 2 iulie 2010, grupul Trèves a comunicat Comisiei observațiile sale. Conform acestuia, modalitățile și condițiile investiției FMEA în grupul Trèves și aplicarea planului de reeșalonare a datoriilor fiscale și sociale nu intră sub incidența articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
(37)
În primul rând, grupul Trèves susține că teza potrivit căreia ajutorul este imputabil statului este nefondată deoarece, prin intermediul FMEA, grupul Trèves a ales un angajament cu doi producători de vehicule de talie internațională care reprezintă [ 50] % din cifra sa de afaceri. Pe de altă parte, acesta contestă analiza Comisiei conform căreia societatea a fost nevoită să facă apel la resurse de stat deoarece, pe de o parte, resursele FMEA provin, conform acestuia, de la actori privați și, pe de altă parte, participarea altor investitori privați la finanțarea societății (băncile) dovedește faptul că aceasta putea să obțină finanțare pe piață.
(38)
În al doilea rând, grupul Trèves respinge categoric analiza Comisiei cu privire la situația economică a societății Trèves între 2005 și 2008. Potrivit acestuia, Comisia confundă criza generală din 2008 din sectorul auto cu situația individuală a societății, care a cunoscut o evoluție neîntreruptă și semnificativă a cifrei de afaceri între 1999 ([500-700] de milioane de euro) și 2004 ([900-1 100] de milioane de euro). Această evoluție a fost într-adevăr stopată de criza care a afectat sectorul auto în al doilea semestru al anului 2008. Planurile de restructurare din 2005 și 2009 nu urmăreau remedierea problemelor de numerar, ci constau în raționalizarea capacităților de producție ale societății, în vederea relansării întreprinderii într-un context conjunctural dificil și nu pentru a-i asigura supraviețuirea, așa cum o arată evoluția EBITDA (12) a întreprinderii Trèves între 2005 și 2007 și redresarea rezultatelor sale începând cu 2009.
(39)
Pe de altă parte, grupul Trèves contestă importanța pe care Comisia o acordă declarațiilor ministrului francez al industriei, potrivit cărora dacă statul nu ar fi intervenit, Trèves ar fi intrat în faliment. O declarație politică subiectivă, pronunțată într-un context social tensionat, nu este relevantă pentru aprecierea situației economice și financiare reale a unei întreprinderi.
(40)
În consecință, caracterul prudent al investiției FMEA în întreprinderea Trèves ar fi incontestabil atât pe plan financiar, cât și pe plan industrial. Întreprinderea reamintește că FMEA nu a fost singurul investitor; alături de FMEA, existând numeroși alți potențiali investitori, precum și un număr de parteneri privați care s-au implicat alături de FMEA. Contrar presupunerilor Comisiei, nu există nicio contradicție între logica financiară și logica industrială a investiției FMEA. Potrivit grupului Trèves, faptul că un constructor deține o participație în cadrul unuia dintre furnizorii săi în scopul consolidării relațiilor lor industriale și că obține un beneficiu financiar ca urmare a creșterii acestuia este o practică obișnuită în sectorul auto.
(41)
În al treilea rând, grupul Trèves insistă să fie respectat principiul investitorului prudent în economia de piață. Într-adevăr, condițiile investiției sunt nu numai foarte stricte, dar și foarte avantajoase pentru FMEA. Pe de altă parte, întreprinderea Trèves dispunea în 2008-2009 de atuurile esențiale care să îi asigure refacerea rapidă a rentabilității (puncte de lucru și creștere în țările emergente, diversificarea portofoliului de clienți constructori, orientare clară către cercetare-dezvoltare). Ținând seama de aceste atuuri, planul de restructurare industrială și financiară a întreprinderii Trèves a fost întocmit pe baza unor previziuni prudente și rezonabile, ca urmare a unui audit aprofundat al situației întreprinderii. În sfârșit, rezultatele bune înregistrate de întreprinderea Trèves în 2009-2010 demonstrează caracterul prudent al investiției.
(42)
În sfârșit, grupul Trèves consideră că dacă investiția FMEA ar intra sub incidența articolului 107 alineatul (1) din TFUE, acest ajutor ar fi compatibil cu liniile directoare, deoarece restabilirea viabilității pe termen lung a întreprinderii este asigurată, restructurarea societății Trèves nu generează nicio denaturare a concurenței și este însoțită de măsuri compensatorii deja puse parțial aplicare ([…], diminuarea capacităților de producție, reducerea numărului de angajați și, în sfârșit, partea de finanțare a restructurării întreprindere Trèves cu privire la care se presupune că ar proveni de la bugetul statului rămâne limitată la minimul strict al costurilor de restructurare).
(43)
În ceea ce privește planul de reeșalonare a datoriilor fiscale și sociale, grupul Trèves estimează în primul rând că respectă principiile creditorului privat în economia de piață. De asemenea, Comisia nu poate presupune că în eventualitatea în care s-ar concluziona că măsurile se califică drept ajutor, posibilitatea unui plan de reeșalonare prudent din partea autorităților franceze ar fi exclusă de facto. În schimb, planul de reeșalonare prevede penalități și majorări de întârziere, o rată a dobânzii mai mare decât rata legală care ar putea fi solicitată de cere un creditor privat, ipoteci de prim rang […] și autoritățile publice au intervenit concomitent cu creditorii privați.
(44)
Prin scrisoarea din 22 iunie 2010, FMEA a comunicat Comisiei observațiile sale. FMEA respinge calificarea drept ajutor de stat a investiției sale în întreprinderea Trèves, în primul rând având în vedere autonomia de care dispune în ceea ce privește alegerea investițiilor sale, precum și demersul adoptat pentru atingerea obiectivelor.
(45)
FMEA insistă asupra faptului că își stabilește intervențiile complet independent. Această autonomie rezultă nu numai din statutul său, ci și din modul în care este administrat. FMEA, în calitate de fond comun de investiții cu capital de risc, dispune de o societate de gestiune care se supune la rândul ei normelor de gestiune în numele terților. Independența statutară a societății de gestiune în ceea ce privește alegerea investițiilor sale, aceasta acționând în funcție de interesul patrimonial al subscriitorilor, contribuie la asigurarea autonomiei FMEA în etapa în care se ia decizia de a investi. În ceea ce privește comitetele consultative ale FMEA, comitetul de selecție și comitetul de investiții, avizele acestora nu pot fi emise decât cu aprobarea unuia dintre cei doi constructori. Până în prezent, societatea de gestiune, CDC Entreprises, nu a acționat niciodată în contradictoriu față de avizele emise de comitete. În consecință, influența investitorilor privați, și anume Renault și Peugeot, este preponderentă în ce privește selectarea și definirea proiectelor de investiții.
(46)
Pe de altă parte, investiția FMEA în întreprinderea Trèves ilustrează politica de investiții a FMEA care privilegiază întreprinderile cu o mare capacitate de inovație și cu un mare potențial de creștere și de rentabilitate în filiera producătorilor de piese de schimb pentru automobile. Societatea Trèves este un producător de piese de schimb european de prim rang care, de altfel, prezenta interes […] și pentru alte fonduri private. Îmbunătățirea clară a rezultatelor societății începând cu 2010 demonstrează realitatea și relevanța planului de restructurare prezentat de Trèves. Dificultățile temporare ale societății, determinate de criza economică și financiară, au permis, de asemenea, ca FMEA să negocieze o investiție în condiții foarte avantajoase.
(47)
FMEA consideră, în consecință, că investiția sa nu poate fi calificată ca ajutor de stat.
(48)
Prin scrisoarea din 6 iulie 2010, Renault a comunicat Comisiei observațiile sale. Acesta contestă în primul rând afirmațiile Comisiei, conform cărora subscrierea sa la FMEA ar fi legată de împrumutul pe care i l-a acordat statul în aprilie 2009. Societatea reamintește că atunci când a fost creat fondul, în 20 ianuarie 2009 (13), nu deținea nicio informație cu privire la un eventual viitor împrumut acordat constructorilor de către stat. Obiectivul împrumutului care i-a fost acordat în aprilie 2009 era finanțarea nevoilor generale ale întreprinderii având în vedere criza de pe piețele financiare în cel de-al patrulea trimestru al anului 2008 și în primul trimestru al anului 2009.
(49)
Pe de altă parte, subscrierea Renault la FMEA era justificată din motive economice, industriale și financiare: într-adevăr, pentru Renault, este indispensabil din punct de vedere strategic și financiar să își consolideze aprovizionarea permanentă, bazându-se pe furnizori siguri și competitivi, care se așteaptă la un randament al investițiilor. FMEA îi permite astfel grupului Renault să investească în întreprinderi importante pentru sector, precum întreprinderea Trèves, care rămâne un furnizor esențial pentru industria auto europeană. În consecință, intervențiile FMEA urmează aceeași abordare ca cea a grupului Renault, care este, de asemenea, un investitor prudent în economia de piață.
(50)
În sfârșit, societatea Renault împărtășește fără rezerve observațiile FMEA prezentate ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii oficiale a Comisiei, cu privire la rolul său în conducerea FMEA, la modul de funcționare a acestuia din urmă, la autonomia sa și a societății sale de gestiune, în legătură cu autoritățile publice.
(51)
Prin scrisoarea din 6 iulie 2010, PSA a comunicat Comisiei observațiile sale. Potrivit PSA, investiția FMEA în întreprinderea Trèves nu este numai rentabilă, ci corespunde și intereselor sale economice și strategice.
(52)
Participarea PSA la FMEA se înscrie în dorința comună a constructorului și a fondului de a investi în întreprinderi strategice, cu o mare capacitate de inovație, capabile să asigure siguranța aprovizionărilor și de a consolida în mod optim sectorul producătorilor de piese de schimb pentru automobile. Pe de altă parte, PSA estimează că investiția FMEA răspunde cerințelor sale de rentabilitate cu privire la riscul asumat.
(53)
În sfârșit, PSA insistă asupra lipsei de condiționalitate între decizia sa de a participa la FMEA și încheierea unei convenții privind un împrumut de 3 miliarde de euro între statul francez și constructor, în martie 2009.
(54)
Prin scrisoarea din 23 iunie 2010, un concurent al întreprinderii Trèves, care dorește să își păstreze anonimatul, a comunicat Comisiei observațiile sale. Acesta împărtășește analizele Comisiei descrise în decizia de inițiere a procedurii din 29 ianuarie 2010. Acesta consideră efectiv că întreprinderea Trèves se confrunta cu dificultăți economice înainte de începerea crizei economice și nu poate beneficia așadar de măsurile cadrului comunitar temporar. Pe de altă parte, oricare ar fi situația economică a societății Trèves, ajutoarele de stat de care ar putea beneficia trebuie însoțite de importante măsuri compensatorii, având în vedere efectele negative majore asupra concurenței. Într-adevăr, un ajutor al cărui unic scop este menținerea unei întreprinderi în funcțiune în mod artificial într-un sector caracterizat de supracapacitate structurală pe termen lung, nu este justificat. Concurentul consideră că întreprinderea Trèves ar trebui să fie obligată să își limiteze prezența pe piață prin vânzarea unor filiale sau prin reducerea activităților sale în mod drastic și să contribuie mai mult la propriile resurse pentru restructurare.
(55)
Prin scrisoarea din 15 iunie 2010, Ministerul Dezvoltării Economice din Italia a comunicat Comisiei observațiile sale. Acesta împărtășește „argumentele” (14) Comisiei cu privire la două aspecte fundamentale: investiția FMEA reprezintă, fără îndoială, un ajutor de stat având în vedere prezența certă a fondurilor publice și acest tip de ajutor este destinat susținerii întreprinderilor care, înainte de al doilea trimestru al anului 2008, se confruntau cu dificultăți în sensul liniilor directoare.
IV. COMENTARIILE FRANȚEI
(56)
Prin scrisoarea din 25 martie 2010, autoritățile franceze au comunicat Comisiei observațiile lor, ca urmare a inițierii procedurii oficiale de investigare la 29 ianuarie 2010.
(57)
Potrivit acestora, modalitățile și condițiile investiției FMEA în societatea Trèves nu intră sub incidența articolului 107 alineatul (1) din TFUE, deoarece investiția nu s-a efectuat prin intermediul resurselor de stat, ci prin intermediul unor fonduri majoritar private și neimputabile statului. Chiar dacă resursele FMEA ar fi considerate resurse de stat sau dacă decizia de a investi ar fi imputabilă statului, autoritățile franceze consideră că această investiție prezintă toate caracteristicile unei investiții prudente în economia de piață. Pe de altă parte, acestea consideră, de asemenea, că reeșalonarea datoriei fiscale și sociale la care au consimțit creditorii publici satisface criteriile creditorului privat care urmărește recuperarea sumelor care îi sunt datorate.
(58)
Autoritățile franceze susțin că investiția FMEA nu a implicat în niciun fel transferul unor resurse de stat în sensul jurisprudenței „Stardust Marine” (15). Fondurile FMEA sunt, în ce privește partea constructorilor PSA și Renault (2/3), fonduri complet private și, în ce privește partea FSI (1/3), deși de origine publică, fonduri care nu se află sub controlul permanent al statului. FSI, creat după modelul fondurilor de investiții private, este constituit sub forma unei societăți anonime în concurență cu alte fonduri private de investiții. Acesta efectuează investiții pe termen lung, al căror obiectiv este rentabilitatea.
(59)
Pe de altă parte, societatea de gestiune a FMEA, CDC Entreprises, datorită statutului său și modului în care funcționează, nu se află sub tutela autorităților publice. Având în vedere statutul său, aceasta este independentă din punct de vedere juridic de CDC și investește în beneficiul exclusiv al subscriitorilor săi, în concurență cu investitorii privați sau alături de aceștia. CDC Entreprises gestionează așadar fondurile FMEA complet independent. În ceea ce privește investiția în întreprinderea Trèves, aceasta a urmat recomandările comitetelor de selecție și de investiții ale FMEA, fără nicio intervenție din partea statului. În consecință, autoritățile franceze concluzionează, pe de o parte, că resursele investite nu sunt resurse de stat în măsura în care nu se află în mod constant sub controlul public și deci la dispoziția autorităților naționale și, pe de altă parte, că decizia de a investi nu este imputabilă statului, deoarece CDC Entreprises nu acționează decât în interesul exclusiv al subscriitorilor FMEA și complet independent.
(60)
În ceea ce privește conformitatea investiției FMEA cu principiul investitorului prudent în economia de piață, autoritățile franceze reamintesc că politica de investiții a FMEA favorizează proiectele rentabile și strategice pentru sectorul auto, care înregistrează o creștere semnificativă și o mare capacitate de inovare. În cazul întreprinderii Trèves, investiția a fost realizată pe baza unui Business Plan realist și riguros, validat de mai mulți analiști privați. Investiția FMEA în capitalul întreprinderii Trèves și subscrierea ORAPA au fost realizate concomitent cu alți investitori privați și în aceleași condiții (investiții „pari passu”). Potrivit autorităților franceze, aceste elemente sunt suficiente pentru a stabili conformitatea investiției cu practicile pieței.
(61)
În ceea ce privește aplicarea principiului creditorului privat în economia de piață, autoritățile franceze estimează că planul de reeșalonare a datoriilor sociale și fiscale acordat întreprinderii Trèves se supune ideii care susține aplicarea acestui criteriu, și anume aceea că un creditor public, la fel ca un creditor privat, trebuie să urmărească recuperarea sumelor care îi sunt datorate de un debitor care se confruntă cu dificultăți financiare. Autoritățile franceze precizează în primul rând că grupului Trèves nu i s-a acordat nicio remitere a datoriei fiscale sau sociale. Acestea consideră că cele două elemente fundamentale care permit evaluarea criteriului creditorului privat, respectiv prezența penalităților și majorărilor de întârziere și rata dobânzii practicate, sunt respectate în cazul de față. Într-adevăr, planul de reeșalonare prevede dobânzi și penalități de întârziere, stabilite în prealabil în acordul privind planul de reeșalonare și luate în considerare în calculul ratelor lunare datorate de întreprinderea Trèves. Pe de altă parte, în conformitate cu articolul 1153 din Codul civil care prevede că în lipsa unei clauze contractuale, întârzierea la plata unei sume datorate unui creditor privat determină obligația de plată a unor dobânzi moratorii, la rata prevăzută de lege. Această rată era de 3,79 % în 2009, an în cursul căruia a fost stabilit planul de reeșalonare. În schimb, dobânda anuală pe întreaga durată a planului de reeșalonare este de aproximativ [5-10] %. În subsidiar, autoritățile franceze reamintesc că, în același timp cu planul de reeșalonare a pasivului social și fiscal, băncile creditoare ale grupului Trèves au consimțit la o reeșalonare a propriilor creanțe, prin intermediul unui împrumut de consolidare. Așadar, creditorii privați ai întreprinderii Trèves au acordat ei înșiși facilități de plată, pentru a asigura rambursarea creanțelor lor.
(62)
Autoritățile franceze constată în primul rând că majoritatea observațiilor primite confirmă faptul că investiția FMEA în întreprinderea Trèves nu poate fi calificată drept ajutor de stat. În consecință, autoritățile franceze nu vor face niciun comentariu suplimentar cu privire la aceste observații.
(63)
În schimb, în ceea ce privește observațiile prezentate de autoritățile italiene și de societatea anonimă care s-a prezentat drept concurent al întreprinderii Trèves, autoritățile franceze doresc să comunice Comisiei următoarele observații.
(64)
Autoritățile franceze constată că autoritățile italiene se limitează la a afirma că investiția FMEA în întreprinderea Trèves trebuie calificată ca ajutor de stat având în vedere „rolul decisiv” al fondurilor publice. Această afirmație nu este susținută de nicio demonstrație sau justificare.
(65)
Autoritățile franceze susțin, de asemenea, că întreprinderea concurentă a întreprinderii Trèves presupune, de asemenea, fără să demonstreze, existența unui ajutor de stat care ar fi incompatibil cu liniile directoare și cu cadrul temporar adoptat de Comisie în decembrie 2008 pe fondul crizei economice și financiare. Datele pe care se bazează această întreprindere sunt fie inexacte, fie în afara contextului și, astfel, interpretate în mod eronat și parțial.
V. EVALUAREA MĂSURILOR INVESTIGATE
(66)
Atunci când Comisia examinează o măsură națională, trebuie în primul rând să examineze dacă măsura respectivă poate fi calificată drept ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Odată ce s-a stabilit această calificare, Comisia poate aprecia dacă această măsură poate fi considerată compatibilă cu piața comună pe baza derogărilor permise de TFUE de la principiul interzicerii ajutoarelor de stat. Dacă măsura investigată nu constituie un ajutor de stat, examinarea compatibilității ajutorului este irelevantă.
V.1. Evaluarea prezenței unui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE
(67)
În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.
(68)
Această dispoziție menționează criteriile conform cărora o măsură națională poate fi calificată ca ajutor de stat. Astfel cum Curtea de Justiție reamintește în hotărârea sa din 15 iunie 2006, aceste criterii sunt „finanțarea unei astfel de măsuri de către stat sau prin intermediul unor resurse de stat, existența unui avantaj pentru o întreprindere, selectivitatea măsurii respective, precum și incidența acesteia din urmă asupra schimburilor dintre statele membre și denaturarea concurenței astfel rezultate” (16).
(69)
Aceste criterii sunt cumulative și trebuie astfel satisfăcute pentru ca o măsură să poată fi calificată ca ajutor de stat. Prin urmare, din momentul în care Comisia stabilește că unul dintre aceste criterii nu este satisfăcut, aceasta poate afirma cu certitudine că măsura investigată nu constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
V.1.1. Investiția FMEA în valoare de 55 de milioane
(70)
În ceea ce privește investiția FMEA în întreprinderea Trèves, în valoare de 55 de milioane de euro, trebuie să se verifice în primul rând dacă este îndeplinit criteriul avantajului.
(71)
Conform unei jurisprudențe constante (17), un aport de fonduri într-o întreprindere nu constituie un ajutor de stat dacă se realizează în circumstanțe care ar fi acceptabile pentru un investitor privat acționând în condițiile normale ale economiei de piață („criteriul investitorului privat în economia de piață”).
(72)
În această privință, dacă se pornește de la ipoteza că FMEA își va revinde participația în cadrul întreprinderii Trèves în cursul anului 2012, rata internă de rentabilitate („RIR”) calculată de FMEA având în vedere investiția sa este de [ 12 %] pe an. Această rată reprezintă rentabilitatea, înainte de impozitare, a întregii investiții FMEA, adică atât aportul direct de capital, în valoare de [5-15] milioane de euro, cât și aportul sub formă de titluri de creanță cu acces la capital (ORAPA), în valoare de [40-50] de milioane de euro.
(73)
Prin urmare, pentru a aprecia dacă este respectat criteriul investitorului privat într-o economie de piață, Comisia trebuie să se pronunțe asupra următoarelor chestiuni:
(a)
planul de restructurare a întreprinderii Trèves la care s-a obligat FMEA este credibil și realist?
(b)
grupul Trèves a fost evaluat în mod adecvat înainte de contribuția la capital a FMEA, în valoare de [5-15] milioane de euro?
(c)
ipotezele planului de restructurare care susțin RIR erau rezonabile și realiste în momentul în care s-a efectuat investiția FMEA?
(d)
este suficientă o rată internă de rentabilitate de [ 12 %]?
(74)
Comisia va adăuga la răspunsurile la întrebările (b) și (d) o serie de considerații legate de structura investiției FMEA și de repartizarea câștigului de capital.
(75)
Răspunsurile la aceste întrebări îi vor permite Comisiei să stabilească dacă FMEA a acționat în condiții similare celor de care ar fi avut nevoie un investitor privat a cărui investiție prezintă un risc generat atât de situația sectorului auto din momentul investiției, cât și de situația întreprinderii care se confrunta cu anumite dificultăți financiare.
(76)
Astfel cum s-a arătat deja la considerentul 23, cu puțin timp înainte de declanșarea crizei financiare și economice din 2008, întreprinderea Trèves începea să se bucure de avantajele unui prim plan de restructurare, lansat în 2005, care urmărea reducerea numărului de angajați și raționalizarea capacităților de producție (18). Când a apărut criza, Trèves a decis modificarea și aprofundarea planului său de restructurare.
(77)
Astfel, începând cu vara anului 2008, întreprinderea Trèves și-a relansat planul de restructurare, iar la sfârșitul lunii decembrie 2008, cu câteva luni înainte de protocolul de conciliere din 25 mai 2009, puteau fi deja observate următoarele rezultate:
-
o puternică diminuare a cheltuielilor generale: măsurile luate în acest scop au permis diminuarea cu [20-30] % a cuantumului total al cheltuielilor generale efective ale întreprinderii Trèves în cursul ultimelor patru luni ale anului 2008, față de bugetul estimativ pentru 2008;
-
o puternică reducere a stocurilor: costul stocurilor a scăzut cu [30-40] % în cursul celui de-al doilea semestru al anului 2008, ajungând de la [20-80] de milioane de euro în iunie, la [0-60] de milioane de euro în decembrie;
-
gestionarea investițiilor corporale: acestea din urmă au fost reduse cu [40-50] % în 2008 față de bugetul estimativ pentru 2008;
-
reducerea numărului de angajați: numărul de angajați ai grupului din Franța a scăzut cu [10-20] % în cursul unui singur an, în 2008 ([…] de salariați în Franța în decembrie 2008 față de […] de salariați în ianuarie 2008).
(78)
La începutul anului 2009, Trèves a întocmit în mod mai oficial o nouă versiune a planului de restructurare, beneficiind în acest scop de asistența cabinetului independent de consultanță […]. Acest cabinet a validat în special cuantumul necesarului de numerar considerat necesar pentru finanțarea planului ([110-140] de milioane de euro, a se vedea considerentul 25 și următoarele).
(79)
În primul rând, trebuie subliniat că previziunile pentru cifrele de afaceri viitoare incluse în planul de restructurare par credibile și realiste. Într-adevăr, aceste previziuni se bazează pe anticiparea de către constructori a unui nivel al comenzilor mult în scădere. De exemplu, volumele anticipate pentru 2009 sunt mai mici cu [15-25] % față de nivelul din 2008. Pe de altă parte, previziunile sunt consecvente cu cele efectuate în aceeași perioadă de către analiștii din sectorul auto (de exemplu, societatea JD Power), în ceea ce privește redresarea preconizată a sectorului și configurația acestuia până în 2011. Astfel, Trèves și-a estimat cifra viitoare de afaceri pe baza unei previziuni prudente și serioase a volumelor. Planul rămâne prudent în ceea ce privește evoluția sectorului și se bazează pe un nivel al activității în 2011 […] față de vânzările realizate în 2008.
(80)
Planul pune apoi în aplicare o importantă diminuare a costurilor. Această diminuare este realizată, printre altele, prin consolidarea eficienței forței de muncă și prin realizarea unor economii în legătură cu costurile de exploatare […] (19) […]. Diminuarea costurilor se bazează, de asemenea, pe o reducere semnificativă a numărului de angajați (restructurarea vizează în total 1 300 de persoane).
(81)
Pe baza acestor măsuri, planul de restructurare prevede:
-
o reechilibrare începând cu 2010, cu un rezultat înainte de impozitare de [0-10] milioane de euro, un flux de numerar pozitiv, în valoare de [0-10] milioane de euro și EBITDA de [40-70] de milioane de euro;
-
un rezultat înainte de impozitare de [10-30] de milioane de euro începând cu 2011, cu un flux de numerar de [10-30] de milioane de euro și EBITDA de [50-80] de milioane de euro.
(82)
Trebuie menționat faptul că, înainte de a-și asuma obligația, FMEA a mandatat el însuși cabinetul […] în vederea executării, între jumătatea lunii martie și sfârșitul lunii aprilie 2009, a unui audit complet al situației Trèves (așa-numitele exerciții de due diligence). De asemenea, echipele FMEA au analizat și validat planul de restructurare.
(83)
Pe de altă parte, în cadrul restructurării sale, Trèves se obligă să cedeze activitatea sa „[…]”, ținând seama de echilibrele industriale și sociale cu privire la această operațiune și urmărind să contribuie la competitivitatea capacităților industriale ale noului grup Trèves.
(84)
Având în vedere elementele de mai sus, Comisia concluzionează că planul de restructurare pe baza căruia FMEA a efectuat investiția în întreprinderea Trèves poate fi considerat credibil și realist.
(85)
Valoarea fondurilor proprii ale întreprinderii Trèves înainte de investiția FMEA a fost stabilită la [15-40] de milioane de euro. Pe această bază, FMEA a obținut [ 50] % din capitalul Trèves, printr-o operațiune de majorare a capitalului cu [5-15] milioane de euro. Comisia trebuie să verifice dacă această evaluare este adecvată și prudentă, având în vedere situația întreprinderii din acel moment.
(86)
Există mai multe metode de estimare a valorii fondurilor proprii ale unei întreprinderi (20). O metodă utilizată frecvent este cea a multiplului EBITDA. Aceasta permite evaluarea valorii fondurilor proprii ale unei întreprinderi pentru anul X înmulțind EBITDA din anul X cu o cifră (multiplul) considerată adecvată pentru acel sector, din rezultat scăzându-se datoria netă.
(87)
O altă metodă este cea numită Discounted Cash Flow Analysis (analiza fluxului de numerar actualizat). Fluxurile de numerar disponibile (Free Cash Flows) nominale ale întreprinderii pentru anii viitori sunt actualizate în funcție de costul mediu ponderat al capitalului nominal (denumit în continuare Weighted Average Cost of Capital sau „WACC”), din valoarea obținută scăzându-se datoria netă.
(88)
A treia metodă este cea a multiplului cifrei de afaceri. Aceasta permite evaluarea valorii fondurilor proprii ale unei întreprinderi pentru anul X înmulțind cifra de afaceri din anul X cu o cifră (multiplul) considerată adecvată pentru sectorul respectiv, din rezultat scăzându-se datoria netă.
(89)
Pentru evaluarea întreprinderii Trèves înainte de investiție, FMEA a utilizat metodele „Discounted Cash Flow Analysis” și cea a multiplului cifrei de afaceri. În fapt, Trèves nu avea un EBITDA pozitiv la sfârșitul anului 2008, astfel încât prima metodă menționată, cea a multiplului EBITDA, nu era practicabilă.
(90)
În schimb, metoda „Discounted Cash Flow Analysis” era posibilă și permitea luarea în considerare a perspectivelor de restabilire a profitabilității, ceea ce conduce la integrarea în evaluare a efectelor benefice preconizate în urma îmbunătățirii performanțelor întreprinderii. Metoda multiplului cifrei de afaceri a fost, de asemenea, utilizată ca măsură de prudență și cu titlu de confirmare.
(91)
În ce privește metoda „Discounted Cash Flow Analysis” a întreprinderii, costul de capital sau WACC sectorial, incluzând riscul specific sectorului, a fost estimat la 12 %. FMEA a calculat ulterior un WACC mai prudent de [ 12] %, incluzând primele de risc specific suplimentare legate de dimensiunea întreprinderii și de caracterul nelichid al investiției. Acesta a reținut în cele din urmă un WACC de [ 12] %, pentru a ține seama de riscul suplimentar legat de contextul evoluției negative (și anume restructurarea) întreprinderii. Valoarea pe termen lung a întreprinderii (numită valoare terminală) este calculată pe baza rezultatelor din 2011. FMEA a stabilit astfel valoarea fondurilor sale proprii în grupul Trèves la [15-40] de milioane de euro.
(92)
În ce privește metoda multiplului cifrei de afaceri, multiplul reținut și aplicat la cifra de afaceri de la sfârșitul anului 2008 a fost [0-1]. Acest multiplu corespunde multiplilor observați pe piață pentru întreprinderi comparabile în momentul tranzacției. Trebuie subliniat că acești multipli au atins, la sfârșitul anului 2008 și începutul anului 2009, nivelurile cele mai scăzute din istorie din cauza crizei financiare și economice care a afectat puternic sectorul auto și al producătorilor de piese de schimb (în fapt, media pe termen lung a multiplului cifrei de afaceri pentru sectorul pieselor de schimb pentru automobile se situează la 0,51). Pe baza unui multiplu de [0-1], valoarea fondurilor proprii ale întreprinderii Trèves se stabilește la [15-40] de milioane de euro.
(93)
Astfel, deși multiplul de [0-1] este un multiplu care trebuie considerat cel mai scăzut din istorie, FMEA a reținut valoarea obținută pe baza acestui multiplu și nu pe cea obținută pe baza unui multiplu mediu pe termen lung sau pe mai mulți ani. De asemenea, FMEA nu a reținut, la rândul său, valoarea obținută pe baza metodei „Discounted Cash Flow Analysis”. Din cele de mai sus rezultă că evaluarea fondurilor proprii ale grupului Trèves, înainte ca FMEA să realizeze investiția, este adecvată și prudentă. Aceasta se situează efectiv în partea de jos a intervalului stabilit conform metodei „Discounted Cash Flow Analysis” și mai multor bursieri. O evaluare realizată în acest context constituie un element favorabil pentru investitorul privat, deoarece tinde să consolideze perspectivele câștigului de capital în contextul revenirii multiplilor de evaluare la nivelurile lor istorice medii.
(94)
Pe de altă parte, trebuie reamintit că investiția FMEA nu se limitează la un aport de capital de [5-15] milioane de euro care îi dă dreptul la [ 50] % din cota-parte a grupului Trèves. FMEA a contribuit, de asemenea, cu [40-50] de milioane de euro sub forma unor titluri de creanță cu acces la capital (ORAPA) și cu o dobândă de [ 8] % pe an. Această structură este o structură complexă pe un investitor privat ar fi solicitat-o într-un sector precum subcontractarea în sectorul auto. Într-adevăr, prezența unui volum important de ORAPA cu o paritate variabilă în funcție de performanțele întreprinderii, constituie unul dintre mecanismele de control cu cele mai multe stimulente.
(95)
Mecanismul pus în aplicare de FMEA este următorul. ORAPA pot fi rambursate prin emiterea unor noi acțiuni ale societății Trèves. Paritatea se stabilește în 2011 prin obținerea unei marje a excedentului brut de exploatare de […] %. Dacă se atinge acest prag, FMEA va obține […] % din fondurile proprii, prin rambursarea obligațiilor. Dacă pragul nu este atins, rambursarea obligațiilor ar duce la deținerea de către FMEA a […] % din fondurile proprii. Interesul conducerii Trèves este astfel de a asigura realizarea acestei marje a excedentului brut de exploatare […]. Interesele investitorului financiar și cele ale administratorilor-acționari sunt astfel puternic legate, pentru a maximiza în final valoarea societății.
(96)
Modul general de abordare al unui investitor privat constă în aprecierea ratei interne a rentabilității anuale prin proiectul de investiții respectiv. Pentru a calcula RIR anuală a unei investiții într-o întreprindere, trebuie să se stabilească valoarea fondurilor proprii ale acestei întreprinderi în momentul anticipării rentabilității.
(97)
Astfel cum s-a arătat deja la considerentele 85-87, există mai multe metode de stabilire a valorii unei întreprinderi. Pentru a aprecia valoarea întreprinderii în cursul anului 2012, an în care FMEA și-ar putea ceda participația (21), FMEA a utilizat metoda multiplului EBITDA. Această metodă este adesea utilizată în sectorul industrial pentru a prevedea modalitățile de retragere a unui investitor de capital sau cvasi-capital. Pe de altă parte, calculând rentabilitatea scontată pe baza EBITDA, FMEA se bazează pe o măsură pertinentă a redresării întreprinderii, care trebuie realizată între investiția sa (25 mai 2009) și sfârșitul anului 2011. În plus, reținând valoarea EBITDA prevăzută pentru 2011 și nu cea prevăzută pentru 2012 (care este mai mare), FMEA adoptă o abordare prudentă, verificând dacă redresarea întreprinderii are loc în mod satisfăcător într-un termen destul de scurt (puțin peste doi ani și jumătate).
(98)
Ca urmare, în cazul de față, RIR calculată de FMEA se bazează pe trei ipoteze menționate în planul de restructurare. În primul rând, grupul Trèves ar trebui să aibă, la sfârșitul anului 2011, un EBITDA de [50-80] de milioane de euro. În al doilea rând, valoarea Trèves la sfârșitul anului 2011 este stabilită pe baza unui multiplu al EBITDA de [1-6]. În al treilea rând, se estimează o datorie netă la sfârșitul anului 2011 de [50-150] de milioane de euro. Comisia trebuie astfel să stabilească dacă aceste trei ipoteze pot fi considerate credibile și realiste în momentul în care a fost efectuată investiția FMEA.
(99)
În primul rând, în ceea ce privește valoarea EBITDA pentru 2011, trebuie subliniat că această previziune se bazează pe punerea în aplicare a planului de restructurare și, astfel cum am explicat la considerentul 76 și următoarele, acest plan poate fi considerat ca fiind credibil și realist. Astfel, trebuie reamintit că diminuarea costurilor este pusă în aplicare în principal prin consolidarea eficienței forței de muncă și prin realizarea unor economii de costuri de exploatare, în special datorită […]. Diminuarea costurilor se bazează și pe o reducere semnificativă a numărului de angajați (restructurarea vizează în total 1 300 de persoane).
(100)
În al doilea rând, multiplul EBITDA utilizat ([1-6]) pentru a stabili valoarea întreprinderii corespunde multiplului mediu din acel sector calculat pe perioada 2000-2009 ([1-6]), minus deviația standard, ca măsură de precauție, legată schimbării situației întreprinderii. Acest multiplu este cu puțin mai mare decât multiplul din sector la momentul investiției (aproximativ 4,2). Totuși, este suficient de prudent să ne bazăm pe o cifră de [1-6] în timpul evaluării pentru sfârșitul anului 2011, ținând seama de redresarea previzibilă a ratei, această redresare începând deja în mod evident în momentul investiției ([1-6] în decembrie 2008, față de [1-6] în mai 2009). Acest multiplu pare de asemenea deosebit de prudent ținând seama de previziunile pe termen lung pentru acest sector care indică multipli între [1-6] și [1-6].
(101)
În al treilea rând, previziunile stabilite în aprilie 2009 indicau o îmbunătățire a datoriei nete, care trebuia să ajungă de la [100-200] de milioane de euro la sfârșitul anului 2008, la [100-200] de milioane de euro la sfârșitul anului 2010 (aceasta se înrăutățise înainte, ajungând de la [100-200] de milioane de euro la sfârșitul anului 2005, la [100-200] de milioane de euro la sfârșitul anului 2008). Având în vedere nivelul global al EBITDA previzionat pentru perioada 2009-2011, lipsa unor costuri suplimentare semnificative legate de investițiile corporale și necorporale și lipsa unor provizioane suplimentare ținând seama de costurile de restructurare, anticiparea unei diminuări cu [0-30] de milioane de euro pare prudentă.
(102)
Având în vedere cele de mai sus, se poate concluziona ipotezele de la baza calculului RIR în momentul investiției sunt rezonabile.
(103)
În ceea ce privește caracterul acceptabil al RIR vizată, de [ 12 %], având în vedere riscul pe care îl prezintă investiția, Comisia formulează următoarele observații.
(104)
În primul rând, trebuie reamintit că un calcul efectuat pe baza datelor expuse la considerentele 97-100 conduce în realitate la o RIR de [ 15 %]. Totuși, ca măsură de siguranță și de prudență, FMEA a aplicat o reducere de […] % asupra valorii EBITDA preconizate pentru 2011. În consecință, o RIR de [ 12 %] reținută în scopul prezentei analize este o RIR obținută într-un scenariu pesimist în ceea ce privește evoluția întreprinderii. Într-adevăr, astfel cum s-a arătat deja, scenariul de bază conduce la o RIR de [ 15 %], în timp ce un scenariu optimist (EBITDA mai mare cu […] %) conduce la o RIR de aproximativ [ 20 %].
(105)
În prezent, trebuie subliniat că, ținând seama de caracterul nelichid al operațiunii, nu este posibilă o raportare la prețuri cotate comparabile (de exemplu, pentru împrumuturile subordonate) în momentul investiției FMEA, pentru a evalua dacă nivelul RIR previzionat este adecvat. În schimb, mai multe elemente prezentate mai jos permit evaluarea unei RIR minime de [ 12 %], reținute de FMEA în mai 2009.
(106)
Trebuie remarcat în primul rând că randamentele investițiilor observate în domeniul subcontractării în sectorul auto sunt adesea scăzute. Într-adevăr, în timpul celor cinci ani care au precedat criza din cel de-al doilea semestru al anului 2008, RIR medie era de 8,5 % (22). Totuși, profesioniștii din domeniul investițiilor au investit adesea în acest sector, fiind conștienți de posibilul câștig legat de nivelul scăzut de evaluare a întreprinderilor din acest sector [față de alte sectoare]. Astfel, în 2006, s-au putut observa RIR excepționale (de peste 20 % pe an, timp de trei ani) pentru investitorii care au investit în perioadele slabe ale pieței, în 2003.
(107)
Prin urmare, pentru a depăși randamentele medii observate, un profesionist din domeniul investițiilor trebuie să se bazeze pe o bună cunoaștere a pieței, ceea ce este cazul FMEA și să prevadă o structură de participare care să îi permită optimizarea randamentului, acesta fiind, de asemenea, cazul investiției FMEA (a se vedea considerațiile privind structura investiției, de la considerentele 94 și 95 și privind partajarea câștigului de capital, de la considerentele 110 și 111).
(108)
Ulterior, autoritățile franceze fac referire la un studiu al AFIC (Asociația Franceză a Investitorilor de Capital) care urmărește evoluția performanțelor din sectorul investițiilor de capital din Franța. Acest studiu se bazează pe datele comunicate de peste 120 de structuri care gestionează peste 500 de fonduri de investiții. Activitatea AFIC indică o performanță netă cuprinsă între 14,1 % pentru sfârșitul anului 2007 și 10,8 % pentru sfârșitul anului 2008 (dată mai apropiată de data investiției FMEA) pentru „capitalul de dezvoltare”. Capitalul de dezvoltare este subdiviziunea capitalului de investiții relevantă în raport cu politica de investiții a FMEA (achiziționarea unei participații minoritare și aport de capital nou). După luarea în considerare a costului remunerației societății de gestiune, estimat la maximum […], RIR vizată pentru a putea atinge o performanță a pieței este cuprinsă între 12 și 15 %.
(109)
În sfârșit, parametrii disponibili în momentul investiției permit stabilirea unui cost mediu ponderat al capitalului („WACC”) stabilit pe baza MEDAF (23) și adaptat sectorului auto din Franța, care include primele de risc specific suplimentare legate de dimensiunea întreprinderii Trèves și de caracterul nelichid al investiției. Ținând seama de aceste elemente suplimentare inerente primei de risc, WACC aferent este estimat la [ 12] % în momentul investiției, majorat la [ 12] % de FMEA (a se vedea considerentul 91). Trebuie însă reamintit faptul că WACC este rata rentabilității minime solicitată de furnizorii de fonduri ai unei întreprinderi (acționari și creditori), pentru finanțarea unor proiecte de investiții. WACC calculat pentru Trèves oferă astfel un indiciu semnificativ cu privire la acceptabilitatea unei RIR minime de [ 12 %] (24).
(110)
Pe de altă parte, trebuie subliniat faptul că câștigul de capital al întreprinderii Trèves nu va fi repartizat între FMEA și acționarul istoric în funcție de cota-parte pe care o deține în capitalul Trèves. Într-adevăr, în ipoteza unei retrageri în […], acordul încheiat între acționari precizează că primele […] milioane de euro din valoarea întreprinderii vor fi atribuite în întregime FMEA (prima tranșă). Ulterior, produsul cesionării cuprins între […] milioane de euro și o sumă egală cu suma investiției FMEA capitalizată la […] % pe an este împărțită între FMEA ([…] %) și acționarii istorici ([…] %) (a doua tranșă). În sfârșit, FMEA primește […] % din produsul cesionării peste acest prag, iar acționarii istorici, […] %.
(111)
Acest acord privind repartizarea câștigului de capital avantajează FMEA. Într-adevăr, FMEA primește astfel o garanție importantă legată de faptul că se va atinge rapid o RIR de [ 12 %] la investiția sale (această rată fiind aferentă WACC al Trèves prezentat mai sus). În plus, acest acord determină acționarul istoric și conducerea întreprinderii să realizeze sau chiar să depășească obiectivele planului de restructurare, acest plan conducând, conform scenariului, la o RIR de [ 12 %], [ 15 %] sau [ 20 %] pentru FMEA.
(112)
În consecință, din constatările de mai sus rezultă faptul că RIR previzională de [ 12 %] era rezonabilă la momentul investiției și acceptabilă având în vedere riscul pe care îl prezintă.
(113)
În urma analizei planului de restructurare a întreprinderii Trèves, a evaluării sale înainte de investiția FMEA, a structurii acestei investiții, a ipotezelor care susțin o RIR de [ 12 %], a caracterului adecvat al nivelului acestei RIR, în special cu privire la acordul prevăzut între acționari în ce privește repartizarea câștigului de capital, trebuie să se constate că FMEA a acționat în condiții similare condițiilor pe care le-ar fi solicitat un investitor privat a cărui investiție prezintă un risc legat atât de situația sectorului auto din momentul investiției, cât și de situația întreprinderii, care se confrunta cu anumite dificultăți financiare. Cu alte cuvinte, investiția FMEA în valoare de 55 de milioane de euro respectă criteriul investitorului privat în economia de piață. Prin urmare, aceasta nu conferă un avantaj întreprinderii Trèves.
V.1.2. Planul de reeșalonare a datoriilor fiscale și sociale
(114)
Administrația franceză a acordat întreprinderii Trèves un plan de reeșalonare a datoriilor fiscale și sociale în valoare de 18,4 milioane de euro. În ceea ce privește această măsură, Comisia dorește în primul rând să analizeze criteriul avantajului.
(115)
Conform practicii decizionale a Comisiei și jurisprudenței, un acord de reeșalonare a datoriilor de către un creditor public nu constituie un ajutor de stat în cazul în care comportamentul său poate fi comparat cu cel al unui creditor privat care „încearcă să recupereze sume ce îi sunt datorate și care încheie în acest scop acorduri cu debitorul, în temeiul cărora datoriile acumulate vor fi eșalonate sau fracționate în vederea facilitării rambursării” (25).
(116)
Planul de reeșalonare a datoriilor reprezintă, pentru creditorii publici ai Trèves, o soluție mai bună decât executarea silită. Într-adevăr, în cazul executării silite, creditorii publici, având în vedere gradul general de îndatorare a întreprinderii, nu ar fi recuperat decât o parte din creanțe, neprivilegiate. În schimb, în urma reeșalonării, în vederea garantării datoriilor fiscale și sociale au fost constituite ipoteci de prim rang […] (articolul […] din protocolul de consiliere din 25 mai 2009). Aceste active sunt identificate în anexa 7 la protocol. La 31 decembrie 2008, valoarea lor netă contabilă era de [25-35] de milioane de euro. Cuantumul garanțiilor constituite în favoarea creditorilor publici acoperă așadar peste 140 % din suma creanței lor, aceasta fiind constituită din suma principală (18,4 milioane de euro), din penalitățile de întârziere și din dobânzile de întârziere (a se vedea considerentul 117).
(117)
Pe de altă parte, creditorii publici ai întreprinderii Trèves vor percepe dobânzi. În fapt, cuantumul de 18,4 milioane de euro a fost majorat cu penalități de întârziere în valoare de [1-2] milioane de euro și cu dobânzi de întârziere în valoare de [1-2] milioane de euro, întreaga sumă care trebuie rambursată situându-se între […] și […] în rate lunare de […] euro. Penalitățile și dobânzile de întârziere adăugate se ridică la suma de [2-4] milioane, însemnând [10-20] % din suma principală, ceea ce reprezintă, pe durata medie ponderată a planului de reeșalonare, o dobândă anuală de aproximativ [0-10] %. Această rată era de la început mai mare decât ratele acceptate de instituțiile financiare pentru împrumuturile acordate întreprinderii Trèves în cadrul protocolului de conciliere din 25 mai 2009, atât pentru noul credit, cât și pentru împrumutul de consolidare (26).
(118)
În această privință, trebuie subliniat, de asemenea, că angajamentul creditorilor publici a fost luat în același timp cu un angajament important al băncilor (împrumut de consolidare de [30-60] de milioane și un nou credit de [10-30] de milioane). În plus, protocolul de conciliere indică în mod explicit că garanțiile acordate băncilor sunt de rangul al doilea […], ceea ce înseamnă că acești creditori nu pot avea nicio garanție atâta timp cât nu au fost rambursate în întregime sumele datorate creditorilor publici de prim rang.
(119)
În plus, grupul Trèves nu beneficiat de nicio remitere a datoriei fiscale și sociale.
(120)
În sfârșit, autoritățile franceze au confirmat că planul de reeșalonare actual nu reprezintă prelungirea sau modificarea unui plan precedent.
(121)
În consecință, din cele de mai sus reiese că planul de reeșalonare a datoriilor fiscale și sociale atribuit întreprinderii Trèves a fost acordat de către administrația franceză pe baza unor ipoteze, considerate credibile, care susțin planul de restructurare (a se vedea secțiunea V) și însoțit de modalități acceptabile pentru un creditor privat în economia de piață, în aceleași condiții.
V.2. Concluzie privind evaluarea prezenței unui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE
(122)
Având în vedere elementele prezentate la secțiunea V.1, reiese că nici investiția FMEA în valoare de 55 de milioane de euro, nici planul de reeșalonare a datoriilor fiscale și sociale în valoare de 18,4 milioane de euro nu conferă un avantaj grupului Trèves. În consecință, aceste măsuri nu reprezintă ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
VI. CONCLUZIE GENERALĂ
(123)
După ce a efectuat o analiză aprofundată a măsurilor respective, Comisia constată că acestea nu reprezintă ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Măsurile luate cu privire la întreprinderea Trèves, constând într-o investiție a Fondului pentru modernizarea producătorilor de piese de schimb pentru automobile (FMEA), în valoare de 55 de milioane de euro, și un plan de reeșalonare a datoriilor fiscale și sociale, în valoare de 18,4 milioane de euro, acordat de către Republica Franceză, nu reprezintă ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.
Articolul 2
Prezenta decizie se adresează Republicii Franceze.
Adoptată la Bruxelles, 20 aprilie 2011.