РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 22 март 2012 година
за прекратяване на антидъмпинговата процедура във връзка с вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
(2012/163/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 13 май 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-нататък „известие за откриване на процедура“), Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия (наричани по-нататък „разглежданият продукт“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията оповести образуването на антисубсидийна процедура във връзка с вноса в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване.
(3)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (наричан по-нататък „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно, за да обоснове започването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално извести за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, известните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати от процедурата, както и индийските органи. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(5)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
1.2.1. Подбор на извадка за производители износители в Индия
(6)
Предвид видимо големия брой производители износители в Индия в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент за целите на установяването на дъмпинг.
(7)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвяне на извадка и ако е необходимо - да направи подбор, производителите износители в Индия бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за продажбите си за износ и на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството и продажбите на разглеждания продукт, и за наименованията и дейностите на всички свързани с тях дружества, участващи в производството и продажбите на разглеждания продукт през периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или за краткост - „РП“)
(8)
Общо петима производители износители, включително група от свързани дружества в Индия, представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Тези оказали съдействие дружества съобщиха, че е осъществяван износ на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период. Сравнението между данните на Евростат за вноса и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза, съобщен за разследвания период от петте оказали съдействие дружества показа, че равнището на съдействие на индийските производители износители се доближава до 100 %. Така че подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези петима производители износители.
(9)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент беше подбрана извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза на разглеждания продукт, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Въз основа на информацията, получена от производителите износители, Комисията подбра извадка от трима производители износители с най-голям обем на износа за Съюза. Въз основа на информацията от извадката през РП включените в извадката дружества или групи са представлявали повече от 99 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители. Поради това беше счетено, че тази извадка ще позволи да се ограничи разследването до приемлив брой производители износители, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като се гарантира високо ниво на представителност.
1.2.2. Подбор на извадка от оказалите съдействие производители износители в Индия
(10)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент бяха проведени консултации със заинтересованите страни и индийските органи относно подбора на извадката. Двамата производители износители, които не бяха включени в извадката, настояха също да бъдат включени в нея. С оглед на представителността на предложената извадка обаче, както бе посочено в съображение 8 по-горе, се стигна до заключението, че не е необходимо да се изменя или разширява извадката.
1.2.3. Индивидуално разглеждане на невключените в извадката дружества
(11)
Двама съдействащи производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха индивидуално разглеждане и отговориха на антидъмпинговия въпросник в определения срок.
(12)
С оглед на заключението, че настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена поради причините, посочени по-нататък, исканията за индивидуално разглеждане не бяха разглеждани допълнително.
1.2.4. Подбор на извадка от производители от Съюза
(13)
Предвид видимо големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент за целите на установяването на вреда.
(14)
В известието за откриване на процедура Комисията обяви, че е извършила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше от пет дружества от общо 15-те производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основа на техните обем на продажби, размер и географско положение в Съюза. Те представляваха 37 % от общия обем на производството в Съюза по разчетни данни през РП. Заинтересованите страни бяха приканени да прегледат досието и да изразят мнението си относно това доколко удачен е посоченият избор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за откриване на процедура. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка, включваща пет дружества.
(15)
Впоследствие един от петте производители от Съюза, включени в извадката, прекрати своето съдействие. Останалите четири дружества, включени в извадката, представляваха 31 % от общия обем на производството в Съюза по разчетни данни през РП. Поради това извадката беше сметната за представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.5. Подбор на извадка от несвързани вносители
(16)
Предвид потенциално големия брой вносители, участващи в процедурата, в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка от вносителите в съответствие с член 17 от основния регламент. Двама вносители представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Поради малкия брой вносители, заявили своя интерес, бе решено да не се подбира извадка.
1.3. Отговори на въпросника и проверки
(17)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които бе известно, че са засегнати, и до всички други страни, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Така че бяха изпратени въпросници на включените в извадката производители износители в Индия, на включените в извадката производители от Съюза, на оказалите съдействие вносители в Съюза и на всички ползватели, за които бе известно, че са засегнати от разследването.
(18)
Отговори бяха получени от включените в извадката производители износители и четиримата включени в извадката производители от Съюза. Нито един от вносителите и ползвателите не отговори на въпросника.
(19)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на определянето на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза.
(20)
Една от страните заяви, че един от производителите износители е представил прекалено много искания за поверителност и не е предоставил версия с неповерителен характер на своите отговори на въпросника, която да съдържа достатъчно информация. По тази причина следва информацията, предоставена от въпросното дружество, да не се взема предвид, а дружеството да се третира като неоказала съдействие страна в рамките на разследването.
(21)
Версията с неповерителен характер на отговорите на въпросния производител износител, която включва първоначален отговор и допълнена версия, основаваща се на писмено искане за повече информация, обаче беше оценена още веднъж и счетена за достатъчно изчерпателна, за да бъде квалифицирана като отговор с неповерителен характер, съдържащ достатъчно информация. Поради тази причина искането беше отхвърлено.
(22)
Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните страни:
Производители в Съюза:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Италия;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Италия;
-
Ugivis S.A., Belley, Франция.
Производители износители в Индия:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Махаращра
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Махаращра
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Гуджарат
1.4. Разследван период
(23)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г. Изследването на тенденциите, които са от значение с оглед оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на РП (наричан по-нататък „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт са скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70.
2.2. Сходен продукт
(25)
Установено бе, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, както и че са предназначени за едни и същи основни видове употреба. Следователно те бяха приети за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(26)
За определяне на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо определи дали продажбите на сходния продукт на включените в извадката индийски производители износители на независими клиенти на вътрешния пазар са осъществени в представителни обеми, т.е. дали общият обем на тези продажби представлява не по-малко от 5 % от общия обем на техните продажби за износ за Съюза през РП.
(27)
За един от включените в извадката производители износители бе установено, че няма представителни продажби на сходния продукт на вътрешния пазар. За посочения производител износител нормалната стойност трябваше да се конструира на основание член 2, параграф 3 от основния регламент.
3.1.1. Оказали съдействие производители износители, включени в извадката, чийто обем като цяло на продажбите на вътрешния пазар е представителен
(28)
За включените в извадката производители износители с като цяло представителни продажби на вътрешния пазар Комисията впоследствие набеляза видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар от производителите износители, които бяха еднакви или пряко сравними с видовете, продавани за износ в Съюза.
(29)
Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, представляваше 5 % или повече от общия обем на сравнимия вид продукт, продаван за износ за Съюза.
(30)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на засегнатите дружества могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар през разследвания период.
(31)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, съставляваше над 80 % от общия обем на продажбите за дадения вид на продукта, и когато среднопретеглената цена на този вид беше равна или по-висока от производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглената стойност на цените при всички осъществени продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през РП, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(32)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта съставляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(33)
За видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, нормалната стойност трябваше да се конструира на основание член 2, параграф 3 от основния регламент. За тази цел разходите за реализация, общите и административните разходи (РРОАР) и разумен марж на печалбата бяха добавени към собствените средни разходи на износителя за производство по вид на продукта през РП. В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на РРОАР и маржът на печалбата се основаваха на среднопретеглената стойност на РРОАР и маржа на печалбата на продажбите на всеки вид на продукта в обичайни търговски условия за съответния производител износител.
3.1.2. Оказал съдействие производител износител, включен в извадката, чийто обем като цяло на продажбите на вътрешния пазар не е представителен
(34)
За оказалия съдействие производител износител, чийто обем на продажбите на вътрешния пазар не беше представителен, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент посредством добавяне към собствените разходи на дружеството за производство на сходния продукт на разходите за РОАР и разумен марж на печалба за вид на продукта през РП. В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на РРОАР и маржът на печалбата се основаваха на среднопретеглената стойност на РРОАР и маржа на печалбата на продажбите на всеки вид на продукта в обичайни търговски условия за производителя износител.
3.2. Експортна цена
(35)
Продажните експортни цени бяха определени въз основа на действително платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.3. Сравнение
(36)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(37)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(38)
На тази основа бяха взети предвид разходите за транспорт, навло и застраховка, заготовка, товарене и допълнителни разходи, както и разходите за опаковка, кредит, непосочени във фактурата отстъпки и комисиони, когато това беше приложимо и обосновано.
3.4. Дъмпингови маржове
3.4.1. За включените в извадката оказали съдействие производители износители
(39)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от разглеждания продукт, изнасян за Съюза, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт, както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(40)
Въз основа на гореизложената методология дъмпинговите маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Следва обаче да се отбележи, че индийският производител износител, за който не беше установен дъмпинг, представляваше 87 % от индийския износ за Съюза.
(42)
Въз основа на извършения от него анализ на документа за разгласяване на Комисията жалбоподателят изчисли разлика от 25 % между нормалната стойност, установена за включените в извадката производители износители, за които бе установен дъмпинг, и за дружеството, за което не бе установен дъмпинг. Жалбоподателят заяви, че на един конкурентен пазар не може да съществува подобна разлика и че тя не е реалистична за сектора за скрепителни елементи от неръждаема стомана. Освен това жалбоподателят отправи твърдение, че производителят износител, за който не е установен дъмпинг, е закупил отпадъчна неръждаема стомана от свързани дружества в Съюза и вследствие на това покупните цени на тази суровина не са надеждна основа за определяне на производствените разходи.
(43)
Нормалната стойност за оказалия съдействие износител, за който не беше установен дъмпинг, се базира на неговите производствени разходи за всеки вид на продукта, които са по-ниски в сравнение с разходите на останалите включени в извадката производители износители. Това се дължи основно на факта, че гореспоменатото дружество само произвежда неръждаема стомана от отпадъчна неръждаема стомана и поради това е напълно интегрирано и се възползва от икономии от мащаба, докато останалите дружества купуват валцдрат от неръждаема стомана, основната суровина за производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, на свободния пазар, включително от оказалия съдействие износител, за който не бе установен дъмпинг.
(44)
Нормалната стойност за оказалите съдействие производители износители, за които бе установен дъмпинг, до голяма степен бе определена въз основа на продажните цени на вътрешния пазар за всеки вид на продукта. На вътрешния пазар в Индия съществува ограничена конкуренция и оказалият съдействие износител, за който не бе установен дъмпинг, е продал през РП на вътрешния пазар количества, които не са представителни.
(45)
По отношение на закупуването на отпадъчна неръждаема стомана от производителя износител, за който не бе установен дъмпинг, разследването показа, че дружеството се е снабдило с отпадъчна неръждаема стомана както от свързани, така и от несвързани доставчици, като на последните се падат над 70 % от придобитите количества. Равнищата на покупните цени в двата случая са сравними, дори и ако се вземат предвид различните категории отпадъчен материал.
(46)
Вследствие на това определянето на нормална стойност за включените в извадката производители износители е потвърдено, а твърдението на жалбоподателя е отхвърлено.
3.4.2. За другите оказали съдействие производители износители
(47)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, за които беше установен дъмпинг. На тази основа дъмпинговият марж, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе определен на 24,6 % от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито.
(48)
След разгласяването на намерението на Комисията да прекрати процедурата един от оказалите съдействие индийски производители износители настоя неговото искане за индивидуално разглеждане да бъде прието с аргумента, че разгласеният дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, не отразява неговото положение.
(49)
Искането за индивидуално разглеждане не бе оценено от Комисията, тъй като при прекратяване на процедурата определянето на маржа вече не стои на дневен ред.
3.4.3. За неоказалите съдействие производители износители
(50)
По отношение на всички други износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. Беше направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите на формулярите за подбор на извадка от всички оказали съдействие производители износители, и общото количество на вноса от Индия според статистическите данни на Евростат. Установеният процент на съдействие беше 97 %. Въз основа на това бе преценено, че степента на сътрудничество е висока. Бе счетено за целесъобразно дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители да се определи на ниво, съответстващо на средната стойност на дъмпинговия марж, определена за оказалите съдействие производители износители, включени в извадката. Наличната информация действително показва, че средните експортни цени на неоказалите съдействие индийски износители през РП съответстват на цените, установени за оказалите съдействие производители износители. Освен това няма налични данни, които да показват различни нормални стойности за неоказалите съдействие производители износители.
(51)
На тази основа нивото на дъмпинг за цялата държава бе определено на 24,6 % от цената CIF на границата на Съюза преди облагане с мито.
4. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
4.1. Производство на Съюза
(52)
Цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, данните, събрани от производителите от Съюза преди и след започването на разследването, както и проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза.
(53)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 52 000 t през РП. Това включва производството на всички производители от Съюза, които заявиха своя интерес, и обема на производството по разчетни данни на производителите, които не изразиха становище по време на процедурата.
(54)
Както бе посочено в съображение 13 по-горе, за разследването на производителите от Съюза бе използван подбор на извадка. От 15-те производители от Съюза, които предоставиха данни преди откриването на процедурата, беше подбрана извадка от пет дружества. Впоследствие, както бе обяснено в съображение 15 по-горе, едно от дружествата реши да не съдейства на разследването. Останалите оказали съдействие дружества, включени в извадката, представляваха около 32 % от общия обем на производството на Съюза по разчетни данни през РП и беше сметнато, че те са представителни за промишлеността на Съюза.
4.2. Промишленост на Съюза
(55)
За всички известни производители от Съюза, посочени в съображение 52 по-горе, се приема, че съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки
(56)
Съответните статистически данни на Евростат за вноса, заедно с данните, представени в жалбата, и информацията, събрана от производителите от Съюза преди започването на разследването и след това, включително проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, бяха използвани и при оценката на относимите фактори за настъпването на вреда.
(57)
Анализът на вредата се основава на данните на промишлеността на Съюза като цяло що се отнася до макроикономическите данни като производствен капацитет, натоварване на мощностите, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост и производителност.
(58)
Анализът на вредата се основава на данните на производителите от Съюза, включени в извадката, що се отнася до микроикономическите данни като цени на сделките, рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, стокови наличности и заплати.
(59)
Четиримата производители от Съюза, включени в извадката, бяха включени и в извадката на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от Китай и Тайван, приключено на 7 януари 2012 г. (4) В извадката в рамките на посоченото преразглеждане беше включено друго дружество, което не беше включено в извадката в рамките на настоящото разследване. Като се има предвид, че разглежданият период за целите на анализа на вредата се припокрива с периода на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките, данните от 2008 г. и 2009 г са идентични, с изключение на данните за това единствено дружество. Чрез разгласяване на данните за 2008 г. и 2009 г. ще бъде възможно да бъдат извадени данните за дружеството, което не бе включено в извадката по настоящата процедура. Поради това микропоказателите като стокови наличности, заплати, инвестиции, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и рентабилност бяха индексирани.
5.2. Потребление в Съюза
(60)
Потреблението в Съюза беше установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза, посочен в жалбата и сверен с отговорите на въпросниците за подбора на извадката и проверените данни, получени от включените в извадката производители. В допълнение към това обемът на вноса, основаващ се на данните от Евростат за разглеждания период, също бе взет предвид.
(61)
На тази основа потреблението в Съюза показва следното развитие:
Таблица 1
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза (в тонове)
120 598
101 143
122 345
131 457
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
101
109
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(62)
Общото потребление на пазара на ЕС е нараснало с 9% през разглеждания период. Между 2008 г. и 2009 г. е налице драстично намаляване с 16 %, като предполагаемата причина са неблагоприятните последици в световен мащаб от икономическата криза за пазара, след което потреблението е нараснало отново с 21 % между 2009 г. и 2010 г. и с още 7 % между 2010 г. и РП.
5.3. Внос от Индия
(63)
Вносът в Съюза от Индия показва следното развитие през разглеждания период:
Таблица 2
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от Индия (в тонове)
14 546
18 883
21 914
24 072
Индекс (2008 г. = 100)
100
130
151
165
Пазарен дял
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
155
149
152
Източник: Евростат и отговори на въпросника от производителите износители.
(64)
Вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %) през разглеждания период. Това нарастване е било най-силно в периода между 2008 г. и 2009 г., когато вносът е нараснал рязко с 30 %, а потреблението е спаднало с 16 %. На годишна база вносът от Индия е продължил да нараства през 2010 г. (+16 %) и през РП (+10 %).
5.4. Цени на вноса и подбиване на цените
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна цена на вноса в евро/тон
3 531
2 774
2 994
3 216
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
85
91
Източник: Евростат и отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(65)
Като цяло средната цена на вноса от Индия е намаляла с 9 % през разглеждания период. Това обяснява нарастването на пазарния дял на Индия от 12,1 % на 18,3 % за същия период. Най-голямото нарастване е било в периода между 2008 г. и 2009 г., когато индийските износители са увеличили пазарния си дял с над 6 процентни пункта.
(66)
За целите на установяването на подбиване на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(67)
Сравнението на цените беше извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирано при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. От резултата от сравнението, изразен като процентен дял от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП, е видно, че е налице подбиване на цените в размер от 3 % до 13 %. В тази връзка следва да се отбележи, че индийският производител износител, за който не беше установен дъмпинг, е имал най-висок марж на подбиване на цените.
5.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(68)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели, определени за промишлеността на Съюза през анализирания период.
5.5.1. Производствен капацитет, производство и натоварване на мощностите
Таблица 4
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (в тонове)
69 514
56 396
62 213
51 800
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
89
75
Производствен капацитет (в тонове)
140 743
127 200
128 796
111 455
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
92
79
Натоварване на мощностите
49 %
44 %
48 %
46 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
98
94
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(69)
Таблицата по-горе показва, че производството е намаляло значително (с 25 %) през разглеждания период. В съответствие със спада в търсенето производството е намаляло рязко (с 19 %) през 2009 г., след което е нараснало с около 10 % през 2010 г. През РП, макар потреблението в Съюза да е нараснало със 7 %, производството на Съюза е намаляло отново с около 17 % в сравнение с предходната година.
(70)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с около 21 % през разглеждания период. Натоварването на мощностите също е намаляло през разглеждания период, като през цялото време се е задържало под 50 %.
5.5.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
56 042
44 627
45 976
48 129
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
82
86
Пазарен дял
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
81
79
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(71)
В условията на нарастващо потребление (+9 %) обемът на продажбите на сходния продукт при продажбата му на първия независим клиент в Съюза е намалял с 14 % през разглеждания период. Вследствие на това пазарният дял е намалял от 46,5 % през 2008 г. на 36,6 % през РП. След рязко намаляване през 2009 г. (- 20 %) обемът на продажбите леко се е увеличил през 2010 г. и през РП.
5.5.3. Растеж
(72)
Потреблението в Съюза е нараснало с 9 % в периода между 2008 г. и РП. Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза обаче са намалели през същия период - съответно с 14 % и с 21 %. Същевременно вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %).
5.5.4. Трудова заетост
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой на заетите лица
1 007
863
821
761
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
82
76
Производителност (единица/заето лице)
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
110
99
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(73)
Поради свиващата се стопанска дейност на промишлеността на Съюза броят на заетите лица е бил съответно намален с 24 % през разглеждания период. Между 2008 г. и РП средните разходи за труд на заето лице са нараснали с 6 %.
(74)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция на заето лице за една година, леко е намаляла (с 1 %). Тя е достигнала най-ниското си равнище през 2009 г., след което е започнала да нараства с наближаването на РП.
5.5.5. Средни единични цени в Съюза
Таблица 7
2008 г
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена в ЕС за несвързани клиенти (в евро/тон)
4 336
2 792
3 914
4 244
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
90
98
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители.
(75)
Средните продажни цени са намалели с 2 % през разглеждания период. През 2009 г. промишлеността на Съюза е било принудена да намали продажните си цени с 36 % в условията на икономическия спад и на рязко намаляване на цените на вноса от Индия (-21 %). През 2010 г. и през РП продажните цени на промишлеността на Съюза отново са нараснали.
(76)
Разследването показа, че намаляването на продажните цени през 2009 г. отразява намаляването на разходите, които са се понижили с 18 % в сравнение с равнищата от 2008 г. Това намаляване на разходите се дължи преди всичко на намаляването на цените на суровините, особено тези на никела, при който се наблюдава нестабилно развитие на цените. Промишлеността на Съюза обаче е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с намаляването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени през 2009 г.
5.5.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на ЕС (% от нетните продажби)
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Паричен поток
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Инвестиции (в евро)
Индекс (2008 г. = 100)
100
29
59
6
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2008 г. = 100)
100
284
59
28
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(77)
Разследването показа, че макар намаляването на продажните цени донякъде да е отразило намаляването на разходите, цените на промишлеността на Съюза са били подложени на натиск поради вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия. Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна от началото на разглеждания период. Особено през 2009 г. промишлеността на Съюза е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с намаляването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени. Това води до значително влошаване на рентабилността през въпросната година. През 2010 г. и през РП обаче рентабилността се е подобрила, макар да е останала отрицателна.
(78)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността сама да финансира своите дейности, е следвал подобна тенденция като тази при рентабилността. Той е достигнал най-ниското си равнище през 2009 г., след което е показал тенденция към нарастване и е станал положителен през РП.
(79)
След като през 2008 г. са извършени инвестиции в производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, инвестициите са намалели с около 94 % през разглеждания период. По отношение на възвръщаемостта на инвестициите се забелязва подобна отрицателна тенденция в съответствие с отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период и през цялото време тя е останала отрицателна.
(80)
Тенденциите при рентабилността, паричния поток и ниското равнище на инвестиции показват, че включените в извадката производители от ЕС може би са изпитвали затруднения да привличат капитал.
5.5.7. Стокови наличности
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Стокови наличности на промишлеността на Съюза в края на периода
Индекс (2008 г. = 100)
100
92
100
103
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(81)
Равнището на стоковите наличности на включената в извадката промишленост на Съюза се е увеличило с 3 % през разглеждания период. През 2009 г. равнището на стоковите наличности в края на периода е намаляло с 8 %; след това, през 2010 г. и през РП, то е нараснало съответно с 8 % и 3 %.
5.5.8. Степен на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(82)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, представляващ 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не бе установен дъмпинг. Съответно дъмпинговият внос е възлизал на 13 % от общия обем на износа на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия за Съюза. Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от Индия, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза може да се смята за несъществено.
5.6. Заключение относно вредата
(83)
Разследването показа, че повечето от показателите за настъпването на вреда, като производството (-25 %), натоварването на мощностите (-6 %), обемът на продажбите (-14 %), пазарният дял (-21 %) и трудовата заетост (-24 %), са се влошили през разглеждания период. В условията на нарастващо потребление са намалели както обемът на продажбите, така и пазарният дял. Обемът на продажбите леко се е повишил през 2010 г. и през РП в сравнение с 2009 г.; промишлеността на Съюза обаче не е могла да си върне загубения пазарен дял с оглед на нарастването на вноса от Индия, който постоянно се е увеличавал през разглеждания период на цени, които постоянно са подбивали тези на промишлеността на Съюза.
(84)
Освен това сериозно са били засегнати показателите за настъпването на вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричният поток и рентабилността. Това означава, че е била компрометирана способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал.
(85)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(86)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе разгледано дали дъмпинговият внос с произход от Индия е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които по същото време са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на дъмпинговия внос.
(87)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, посочен в съображения 40 и 41, представляващ 87 % от индийския износ в Съюза през РП, не бе установен дъмпинг. Следователно едва 13 % от индийския внос на разглеждания продукт за Съюза през РП е бил осъществен на дъмпингови цени. Пазарният дял на този дъмпингов внос през РП е бил 2 %.
6.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(88)
Разследването показа, че потреблението в Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %.
(89)
По отношение на цените бе установено, че средните цени на дъмпинговия внос подбиват средните продажни цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Те обаче са били с около 12 % по-високи от цените на индийското дружество, за което не беше установен дъмпинг.
(90)
С оглед на гореизложеното се смята, че ограниченият обем на дъмпинговия внос от Индия, който е осъществен на цени, по-високи от цените на недъмпинговия внос, може да е изиграл само силно ограничена роля, ако изобщо е изиграл някаква роля, за влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Недъмпингов внос от Индия
(91)
Общият обем на вноса от Индия се е увеличил драстично с 65 % през разглеждания период, като е повишил пазарния дял на този внос от 12,1 % на 18,3 %. Както беше обяснено по-горе обаче, недъмпинговият внос е представлявал 87 % от общия обем на индийския внос през РП, което отговаря на пазарен дял от 15 % през РП, в сравнение с пазарен дял от 2 % на дъмпинговия внос от Индия за същия период.
(92)
Цените на вноса от Индия са намалели като цяло с 9 % през разглеждания период, като през цялото време са останали по-ниски от цените на вноса от останалата част от света и от продажните цени на промишлеността на Съюза. Струва си да се отбележи обаче, че, както беше обяснено в съображение 89, за средните цени на недъмпинговия внос бе установено, че подбиват цените на промишлеността на Съюза в по-голяма степен, отколкото тези на дъмпинговия внос.
6.3.2. Внос от други трети държави
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
50 010
37 633
54 454
59 255
Индекс (2008 г. = 100)
100
75
109
118
Пазарен дял на вноса от други трети държави
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
107
109
Средна цена на вноса от други трети държави (в евро/тон)
5 380
5 236
5 094
5 234
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
95
97
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
13 712
9 810
9 611
9 966
Пазарен дял на вноса от Малайзия
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Средна цена на вноса от Малайзия (в евро/тон)
4 203
2 963
3 324
3 633
Обем на вноса от Филипините (в тонове)
7 046
5 406
15 576
18 149
Пазарен дял на вноса от Филипините
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Средна цена на вноса от Филипините (в евро/тон)
4 645
3 474
3 714
3 912
Обем на вноса от Китайската народна република (в тонове)
2 332
2 452
3 217
3 288
Пазарен дял на вноса от Китайската народна република
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Средна цена на вноса от Китайската народна република (в евро/тон)
4 004
4 561
5 272
5 648
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
4 304
3 703
6 451
6 640
Пазарен дял на вноса от Тайван
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Средна цена на вноса от Тайван (в евро/тон)
5 092
4 719
4 755
4 943
Източник: Евростат
(93)
Според данните на Евростат обемът на вноса в Съюза на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от други трети държави е нараснал с 18 % през разглеждания период. Същевременно средните цени на вноса са намалели с около 3 % през разглеждания период, а пазарният дял на вноса е нараснал с около 9 %.
(94)
От 19 ноември 2005 г. са в сила антидъмпингови мерки по отношение на вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Китайската народна република и Тайван. Въпреки тези мерки вносът от тези държави е нараснал значително през разглеждания период, макар пазарните дялове да са останали по-скоро скромни, съответно 2,5 % и 5,1 % през РП. Други основни източници на внос са Филипините и Малайзия. Вносът особено от Филипините е нараснал значително през разглеждания период, като неговият пазарен дял се е увеличил от 5,8 % през 2008 г. на 13,8 % през РП.
(95)
Що се отнася до Малайзия, през разглеждания период е наблюдавана тенденция към намаляване, но независимо от това пазарният дял на вноса все още е бил 7,6 % през РП. Обемът на вноса от Филипините е нараснал значително през разглеждания период. Както беше установено в хода на разследването обаче, средната цена на вноса от Филипините е била много по-висока, а именно с около 20 % над средната цена на скрепителните елементи от неръждаема стомана от Индия.
(96)
Що се отнася до цените на вноса, средните цени на вноса като цяло от други трети държави са останали относително стабилни през разглеждания период и през цялото време са били над средните продажни цени на промишлеността на Съюза и средните цени на вноса от Индия.
(97)
Въз основа на гореизложеното се прави заключението, че вносът от други трети държави не е способствал за съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
6.3.3. Икономическа криза
(98)
Икономическата криза донякъде обяснява свиването на потреблението в Съюза през 2009 г. Въпреки това си струва да се отбележи, че независимо от спада в потреблението с 16 % през 2009 г. обемът на вноса от Индия е нараснал с 30 %.
(99)
През 2010 г. и през РП потреблението в Съюза е нараснало в съответствие с общото икономическо възстановяване. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза обаче е нараснал съвсем слабо, с 3 % през 2010 г. и с 4,7 % през РП. Това става на фона на годишно нарастване на вноса от Индия съответно с 16 % и 10 %.
(100)
При нормални икономически условия и при липса на силен натиск върху цените и повишено ниво на дъмпинговия внос от Индия промишлеността на Съюза е можела да срещне известни трудности при справяне с понижаването на потреблението и с увеличаването на постоянните разходи за единица продукция, предизвикано от пониженото натоварване на мощностите, с което се е сблъскала. Вносът обаче от Индия на ниски цени, за преобладаващата част от който бе установено, че не е дъмпингов, е усилил въздействието на икономическия спад и дори по време на общото икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не е могла да възстанови позициите си и да си върне пазарния дал, загубен заради вноса от Индия.
(101)
Поради това, въпреки че икономическата криза през периода 2008-2009 г. може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, не може да се счита, че тя е изиграла съществена роля за вредоносната ситуация за промишлеността на Съюза.
6.3.4. Износ, осъществен от включената в извадката промишленост на Съюза
Таблица 12
2008г.
2009г.
2010г.
РП
Експортни продажби (в тонове)
967
689
933
884
Индекс (2008 г. = 100)
100
71
97
91
Единична продажна цена (в евро)
4 770
3 060
4 020
4 313
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
84
90
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(102)
През разглеждания период обемът на експортните продажби на включената в извадката промишленост на Съюза е намалял с 9 %, а средните експортни цени - с 10 %. Макар да не може да се изключи възможността отрицателната тенденция по отношение на осъществения износ да е имала допълнително отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, се смята, че с оглед на ниския обем на износа спрямо продажбите на пазара на Съюза, това въздействие не е съществено по отношение на установената вреда.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(103)
Гореизложеният анализ доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на вноса с произход от Индия на ниски цени. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените, на които промишлеността на Съюза е продавала на пазара на Съюза.
(104)
Въпреки това, с оглед на констатацията, че най-големият индийски производител износител, който е представлявал 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не е изнасял за Съюза скрепителни елементи от неръждаема стомана на дъмпингови цени, се смята, че не съществуват достатъчно основания за установяване на причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос, който възлиза на едва 13 % от общото количество на износа от Индия, и претърпяната от промишлеността на Съюза вреда. Действително не може да се твърди, че дъмпинговият износ от Индия, с оглед на ограничения му обем и силно ограничения му пазарен дял (2 %), както и на факта, че цените на този внос са били средно с 12 % по-високи от цените на недъмпинговия внос, е бил причината за претърпяната от промишлеността на Съюза вреда.
(105)
Анализът на други известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, сред които са недъмпинговият внос, вносът от други трети държави, икономическата криза и износът, осъществен от включената в извадката промишленост на Съюза, показа, че претърпяната от промишлеността на Съюза вреда изглежда се дължи на въздействието на недъмпинговия внос от Индия, който представлява 87 % от целия индийски износ за Съюза през РП и който е осъществен на значително по-ниски цени в сравнение с дъмпинговия внос.
7. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА АНТИДЪМПИНГОВАТА ПРОЦЕДУРА
(106)
При липсата на съществена причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и претърпяната от промишлеността на Съюза вреда се приема, че не са необходими антидъмпингови мерки и поради това настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена в съответствие с член 9, параграф 2 от основния регламент.
(107)
Жалбоподателят и всички останали заинтересованите страни бяха съответно информирани за това и им бе предоставена възможност за коментар. Полученият коментар не промени заключението, че настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антидъмпинговата процедура във връзка с вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, се прекратява.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 22 март 2012 година.
DECIZIA COMISIEI
din 22 martie 2012
de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din India
(2012/163/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,
după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Deschiderea procedurii
(1)
La 13 mai 2011, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din India (denumite în continuare „produsul în cauză”).
(2)
În aceeași zi, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3) deschiderea unei proceduri antisubvenție privind importurile în Uniune de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din India și a început o anchetă separată.
(3)
Procedura antidumping a fost deschisă ca urmare a unei reclamații depuse la 31 martie 2011 de către European Industrial Fasteners Institute (EiFi) („reclamantul”) în numele unor producători reprezentând mai mult de 25% din totalul producției Uniunii de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și de componente ale acestora. Reclamația conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.
1.2. Părți vizate de procedură
(4)
Comisia a informat oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți, importatorii cunoscuți, utilizatorii cunoscuți a fi interesați, precum și autoritățile indiene cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(5)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea.
1.2.1. Eșantionarea producătorilor-exportatori din India
(6)
Ținând cont de numărul aparent mare al producătorilor-exportatori din India, în avizul de deschidere s-a prevăzut să se recurgă la eșantionare pentru determinarea dumpingului, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(7)
Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se recurgă la eșantionare și, după caz, să se constituie un eșantion, producătorii-exportatori din India au fost invitați să se facă cunoscuți în termen de cincisprezece zile de la data deschiderii anchetei și să furnizeze informații de bază referitoare la exporturile și vânzările lor interne, la natura activităților lor cu privire la fabricarea și vânzarea produsului în cauză și la numele și activitățile tuturor societăților afiliate implicate în fabricarea și vânzarea produsului în cauză în perioada cuprinsă între 1 aprilie 2010 și 31 martie 2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”).
(8)
În total, cinci producători-exportatori, inclusiv un grup de societăți afiliate din India, au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluse în eșantion în termenul stabilit în avizul de deschidere. Aceste societăți cooperante au confirmat exporturi ale produsului în cauză în Uniune în timpul perioadei de anchetă. Comparația între datele Eurostat privind importurile și volumul exporturilor produsului în cauză către Uniune, declarat pentru perioada de anchetă de către cinci societăți cooperante a arătat că nivelul de cooperare a producătorilor-exportatori din India a fost de aproape 100%. Astfel, eșantionul a fost constituit pe baza informațiilor prezentate de acești cinci producători-exportatori.
(9)
În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, a fost selectat un eșantion bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi ale produsului în cauză către Uniune, exporturi care au putut face în mod rezonabil obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil. Pe baza informațiilor primite de la producătorii-exportatori, Comisia a selectat un eșantion de trei producători-exportatori având cel mai mare volum de exporturi către Uniune. Pe baza informațiilor din eșantion, societățile sau grupurile selectate reprezentau 99% din volumul total al exporturilor produsului în cauză către Uniune în timpul PA raportat de producătorii-exportatori cooperanți. Prin urmare, s-a considerat că un astfel de eșantion ar permite limitarea anchetei la un număr rezonabil de producători-exportatori care ar putea fi anchetați în limita de timp disponibilă, asigurându-se, în același timp, un nivel ridicat de reprezentativitate.
1.2.2. Selectarea eșantionului de producători-exportatori cooperanți din India
(10)
În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, părțile în cauză și autoritățile indiene au fost consultate cu privire la selecția eșantionului. Cei doi producătorii-exportatori neincluși în eșantion au insistat să fie incluși în eșantion. Cu toate acestea, ținând seama de reprezentativitatea eșantionului propus, astfel cum s-a menționat în considerentul (8) de mai sus, s-a ajuns la concluzia că nu este necesară modificarea sau extinderea eșantionului.
1.2.3. Examinarea individuală a societăților neincluse în eșantion
(11)
Doi producători-exportatori cooperanți, care nu au fost incluși în eșantion au solicitat examinarea individuală și au răspuns la chestionarul antidumping în termenul stabilit.
(12)
Având în vedere concluzia că prezenta procedură antidumping ar trebui să fie încheiată din motivele menționate mai jos, cererile de examinare individuală nu au mai fost luate în considerare.
1.2.4. Eșantionarea producătorilor din Uniune
(13)
Ținând seama de numărul aparent mare de producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a luat în considerare eșantionarea pentru determinarea prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(14)
În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că a selecționat provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Acest eșantion constă în cinci societăți, dintre cei 15 producători din Uniune care erau cunoscuți înainte de deschiderea anchetei, selectate în funcție de volumul de vânzări, dimensiune și localizarea geografică în cadrul Uniunii. Acestea au reprezentat 37% din totalul producției estimate la nivelul Uniunii în cursul PA. Părțile interesate au fost invitate să consulte dosarul și să prezinte observații privind oportunitatea acestei alegeri în termen de 15 de zile de la data publicării anunțului de deschidere. Nicio parte interesată nu s-a opus propunerii de formare a eșantionului din cinci societăți.
(15)
Ulterior unul dintre cei cinci producători din Uniune incluși în eșantion și-a retras cooperarea. Celelalte patru societăți rămase în eșantion au reprezentat 31% din totalul producției estimate la nivelul Uniunii în cursul PA. Prin urmare, eșantionul a fost considerat a fi reprezentativ pentru industria din Uniune.
1.2.5. Eșantionarea importatorilor neafiliați
(16)
Având în vedere numărul potențial mare de importatori implicați în procedură, în avizul de deschidere s-a luat în considerare eșantionarea importatorilor, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Doi importatori au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion în termenul stabilit în avizul de deschidere. Având în vedere numărul scăzut de importatori care s-au făcut cunoscuți, s-a hotărât să nu se recurgă la eșantionare.
1.3. Răspunsuri la chestionare și verificări
(17)
Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute a fi interesate, precum și tuturor celorlalte părți care s-au prezentat în termenul stabilit în avizul de deschidere. Astfel, s-au trimis chestionare producătorilor-exportatori din India incluși în eșantion, producătorilor din Uniune incluși în eșantion, importatorilor cooperanți din Uniune și tuturor utilizatorilor cunoscuți a fi vizați de anchetă.
(18)
Au fost primite răspunsuri de la producătorii-exportatori incluși în eșantion și de la patru producători din Uniune incluși în eșantion. Niciunul dintre importatori sau utilizatori nu a răspuns la chestionar.
(19)
Comisia a cercetat și verificat toate informațiile furnizate de părțile interesate pe care le-a considerat necesare pentru determinarea dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii.
(20)
Una dintre părți a declarat că unul din producătorii-exportatori a făcut prea multe cereri de confidențialitate și nu a furnizat o versiune publică suficient de clară a răspunsurilor sale la chestionar. Prin urmare, afirmația prezentată de respectiva societate nu ar trebui să fie luată în considerare și societatea ar trebui tratată ca parte necooperantă la anchetă.
(21)
Cu toate acestea, versiunea neconfidențială a răspunsurilor acestui producător-exportator, care consta într-un răspuns inițial și o versiune completă pe baza unei cereri de clarificări, a fost încă o dată evaluată și s-a concluzionat că nu era suficient de completă pentru a se califica ca răspuns public suficient de clar. Prin urmare, această cerere a fost respinsă.
(22)
S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor părți:
producători din Uniune:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italia;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italia;
-
Ugivis S.A, Belley, Franța
producători-exportatori din India:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat
1.4. Perioada de anchetă
(23)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 aprilie 2010 și 31 martie 2011. Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului s-a referit la perioada cuprinsă între ianuarie 2008 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(24)
Produsul în cauză este reprezentat de dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din India, încadrate în prezent la codurile NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 și 7318 15 70.
2.2. Produsul similar
(25)
S-a constatat faptul că produsul vizat, produsul fabricat și vândut pe piața internă a Indiei și produsul fabricat și vândut pe piața Uniunii de către industria Uniunii au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază. Prin urmare, au fost considerate produse similare în temeiul dispozițiilor articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. DUMPINGUL
3.1. Valoarea normală
(26)
Pentru determinarea valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit întâi dacă vânzările interne ale produsului similar efectuate de către producătorii-exportatori indieni incluși în eșantion către clienți neafiliați au fost realizate în volume reprezentative, și anume dacă volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5% din volumul total al vânzărilor la export către Uniune în decursul PA.
(27)
În cazul unui producător-exportator inclus în eșantion, s-a constatat că acesta nu avea vânzări reprezentative ale produsului similar pe piața internă. Pentru acest producător-exportator, valoarea normală a trebuit să fie construită pe baza articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
3.1.1. Producători-exportatori cooperanți, incluși în eșantion, cu volum total reprezentativ al vânzărilor interne
(28)
Pentru producătorii-exportatori cu vânzări interne totale reprezentative, incluși în eșantion, Comisia a identificat ulterior acele tipuri de produse vândute pe piața internă de către producătorii-exportatori, care erau identice sau direct comparabile cu tipurile vândute la export către Uniune.
(29)
Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul acelui tip de produs vândut pe piața internă clienților neafiliați în decursul PA a reprezentat 5% sau mai mult din volumul total al tipului de produs comparabil vândut la export către Uniune.
(30)
Comisia a analizat ulterior dacă vânzările interne ale societăților în cauză pot fi considerate ca având loc în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat stabilind, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către clienți neafiliați de pe piața internă, pe durata perioadei de anchetă.
(31)
În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mare sau egal cu costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real. Acest preț a fost calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne pentru acel tip, realizate în cursul PA, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu rentabile.
(32)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile numai pentru acel tip.
(33)
Pentru tipurile de produs care nu au fost vândute în cantități reprezentative pe piața internă, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. În acest scop, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (denumite în continuare „costuri VAG”), precum și o marjă de profit rezonabilă au fost adăugate la costul mediu de producție pe tip de produs al exportatorului în decursul PA. În conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, procentul pentru costurile VAG și marja de profit s-au bazat pe media ponderată a costurilor VAG și a marjei de profit a vânzărilor efectuate de producătorul-exportator respectiv în cadrul unor operațiuni comerciale normale pentru fiecare tip de produs.
3.1.2. Producător-exportator cooperant, inclus în eșantion, fără un volum total reprezentativ al vânzărilor interne
(34)
Pentru producătorul-exportator cooperant fără vânzări interne reprezentative, valoarea normală a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, adăugând la costurile proprii de producție ale societății pentru produsul similar, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și o marjă de profit rezonabilă pe tip de produs pe durata PA. În conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, procentul pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și marja de profit s-au bazat pe media ponderată a costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale, precum și pe marja de profit a vânzărilor efectuate de producătorul-exportator respectiv în cadrul unor operațiuni comerciale normale pentru fiecare tip de produs.
3.2. Prețul de export
(35)
Prețurile de vânzare la export s-au stabilit pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
3.3. Comparație
(36)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat pe baza nivelului franco fabrică.
(37)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare ale diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
(38)
În acest sens, s-au efectuat ajustări pentru a ține seama de costurile de transport, de navlosire și de asigurare, costurile de manipulare, de încărcare și auxiliare, costurile de ambalare, costurile de credit, reduceri nemenționate în facturi și comisioane, acolo unde acestea erau aplicabile și justificate.
3.4. Marje de dumping
3.4.1. Pentru producătorii-exportatori cooperanți, incluși în eșantion
(39)
Pentru societățile incluse în eșantion, valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs în cauză exportat către Uniune s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(40)
Pe baza metodologiei de mai sus, marjele de dumping, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Întreprinderea
Marja de dumping
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că producătorul-exportator indian, în cazul căruia nu a fost constatat nici un dumping, a reprezentat 87% din exporturile indiene către Uniune.
(42)
Pe baza analizei sale a documentului de informare al Comisiei, reclamantul a calculat o diferență de 25% între valoarea normală stabilită pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion referitor la care s-a constatat că practică dumpingul și societatea referitor la care s-a constatat că nu practică dumpingul. Reclamantul a susținut că o astfel de diferență nu poate exista pe o piață concurențială și nu este fezabilă pentru industria dispozitivelor de fixare din oțel inox. Mai mult, reclamantul afirmă că producătorul-exportator referitor la care s-a constatat că nu practică dumpingul a achiziționat resturi de oțel inox de la societăți afiliate din Uniune și că, prin urmare, prețurile de achiziție ale acestei materii prime nu sunt fiabile pentru determinarea costului de producție.
(43)
Valoarea normală pentru exportatorul cooperant referitor la care s-a constatat că nu a practicat dumpingul a fost bazată pe costurile sale de producție pe tip de produs, care sunt mai mici decât în cazul celorlalți producători-exportatori incluși în eșantion. Aceasta rezultă în principal din faptul că prima societate produce oțel inox din oțeluri resturi de oțel inox și este, prin urmare, pe deplin integrată și beneficiază de economii pe scară largă, în timp ce celelalte societăți achiziționează sârmă laminată de oțel inox, principala materie primă pentru producția de dispozitive de fixare din oțel inox, pe piața liberă, inclusiv de la exportatorul care a cooperat și referitor la care s-a constatat că nu practică dumpingul.
(44)
Valoarea normală pentru producătorii-exportatori cooperanți referitor la care s-a constatat că practică dumpingul, în majoritatea cazurilor, a fost stabilită pe baza prețurilor de vânzare de pe piața internă pentru fiecare tip de produs. Pe piața internă a Indiei există doar o concurență limitată și exportatorul cooperant referitor la care s-a constatat că nu practica dumpingului a vândut pe piața internă numai cantități nereprezentative pe parcursul perioadei de anchetă.
(45)
În ceea ce privește achizițiile publice de resturi de oțel inox ale producătorului-exportator referitor la care s-a constatat că nu practica dumpingul, ancheta a arătat că această societate obținea resturi de oțel inox atât de la furnizori afiliați, cât și independenți, aceștia din urmă reprezentând mai mult de 70% din cantitățile obținute. Nivelurile prețurilor de achiziție pentru ambele tipuri de achiziții publice sunt comparabile, inclusiv în cazul în care este luat în considerare tipul de resturi.
(46)
Prin urmare, determinarea valorii normale pentru producătorii-exportatori care fac parte din eșantion este confirmată și afirmațiile prezentate de reclamant au fost respinse.
3.4.2. Pentru ceilalți producători-exportatori cooperanți
(47)
Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori cooperanți, neincluși în eșantion a fost calculată în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază, pe baza marjelor stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion în cazul cărora s-a constatat dumpingul. Pe această bază, marja de dumping calculată pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion a fost stabilită la 24,6% din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
(48)
Un producător-exportator indian care a cooperat, după comunicarea intenției Comisiei de a încheia procedura, a insistat că cererea de examinare individuală ar trebui să fie acceptată, afirmând că marja de dumping prezentată pentru producătorii-exportatori care au cooperat și care nu au fost incluși în eșantion nu a reflectat situația reală.
(49)
Cererea de examinare individuală nu a fost evaluată de Comisie deoarece, în cazul încheierii procedurii, marja determinarea încetează a mai reprezenta o problemă.
3.4.3. Pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat
(50)
În ceea ce privește toți ceilalți exportatori din India, Comisia a stabilit mai întâi nivelul de cooperare. S-a realizat o comparație între totalul cantităților pentru export indicate în răspunsurile din eșantion, primite de la toți producătorii-exportatori cooperanți și totalul importurilor din India, astfel cum reiese din statisticile Eurostat. Procentul de cooperare constatat este de 97%. Pe această bază, nivelul de cooperare a fost considerat ridicat. S-a considerat oportună stabilirea marjei de dumping pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat la un nivel corespunzător marjei de dumping medii stabilite pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion. Într-adevăr, informațiile disponibile sugerează că prețurile medii de export practicate de exportatorii indieni care nu au cooperat în cursul perioadei de anchetă au fost asemănătoare cu cele stabilite pentru producătorii-exportatori cooperanți. În plus, nu există indicii care să sugereze valori normale diferite pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat.
(51)
Din aceste motive, nivelul de dumping la nivel național a fost stabilit la 24,6% din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
4. INDUSTRIA UNIUNII
4.1. Producția din Uniune
(52)
Pentru a stabili producția totală din Uniune s-au utilizat toate informațiile disponibile referitoare la producătorii din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în reclamație, datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei, precum și răspunsurile verificate la chestionar date de producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(53)
Pe această bază, producția totală la nivelul Uniunii s-a estimat la aproximativ 52 000 de tone în decursul PA. Această cifră a inclus producția tuturor producătorilor din Uniune care s-au făcut cunoscuți și producția estimată a producătorilor care nu s-au manifestat în cursul procedurii.
(54)
Astfel cum s-a indicat în considerentul (13) de mai sus, s-a aplicat eșantionarea pentru investigarea producătorilor din Uniune. Din cei 15 producători din Uniune care au furnizat date înainte de deschiderea procedurii, a fost selectat un eșantion de cinci societăți. Ulterior, după cum s-a arătat în considerentul (15) de mai sus, o societate a decis să nu coopereze în cadrul anchetei. Celelalte societăți cooperante incluse în eșantion reprezentau aproximativ 32% din totalul producției estimate la nivelul Uniunii în cursul PA și au fost considerate a fi reprezentative pentru industria din Uniune.
4.2. Industria Uniunii
(55)
Se consideră că toți producătorii cunoscuți din Uniune, menționați în considerentul (52) de mai sus, constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază, aceștia fiind denumiți în continuare „industria din Uniune”.
5. PREJUDICIUL
5.1. Observații preliminare
(56)
Statisticile relevante privind importurile furnizate de Eurostat, împreună cu datele furnizate în reclamație și datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei, inclusiv răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost utilizate, de asemenea, în evaluarea factorilor de prejudiciu relevanți.
(57)
Analiza prejudiciului în ceea ce privește datele macroeconomice cum ar fi capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă și productivitatea, se bazează pe datele privind industria din Uniune în ansamblu.
(58)
Analiza prejudiciului cu privire la datele microeconomice, precum prețurile de tranzacțiilor, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și rentabilitatea investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri, stocurile, salariile, se bazează pe datele provenind de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(59)
Cei patru producători din Uniune incluși în eșantion au fost, de asemenea, incluși în eșantionul pentru examinarea expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de dispozitive de fixare din oțel inox originare din China și Taiwan, încheiată la 7 ianuarie 2012 (4). În cadrul acestei examinări, a fost inclusă în eșantion o altă societate, care nu a fost inclusă în eșantionul pentru ancheta actuală. Având în vedere că perioada luată în considerare pentru analiza prejudiciului se suprapune cu cea din reexaminarea expirării măsurilor, datele pentru anii 2008 și 2009 sunt identice, cu excepția celor privind una dintre societăți. Prin prezentarea de informații cu privire la cifrele pentru 2008 și 2009 ar fi posibil să se deducă cifrele privind societatea care nu a fost inclusă în eșantion în cazul de față. Prin urmare, au fost indexați microindicatorii cum ar fi stocurile, salariile, investițiile, fluxul de lichidități, rentabilitatea investițiilor și rentabilitatea.
5.2. Consumul la nivelul Uniunii
(60)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumelor de vânzări ale industriei din Uniune, în cadrul Uniunii, astfel cum sunt menționate în reclamație și verificate încrucișat cu răspunsurile la chestionarele de eșantionare și datele verificate obținute de la producătorii incluși în eșantion. În plus, a fost luat, de asemenea, în considerare, volumul importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat pentru perioada luată în considerare.
(61)
Pe această bază, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:
Tabelul 1
2008
2009
2010
PA
Consumul în Uniune (tone)
120 598
101 143
122 345
131 457
Indice (2008 = 100)
100
84
101
109
Surse: Eurostat, datele din reclamație și răspunsurile la chestionar.
(62)
Consumul total pe piața UE a crescut cu 9% în cursul perioadei luate în considerare. Între 2008 și 2009 s-a înregistrat o scădere drastică cu 16%, aparent datorită efectelor negative globale ale crizei economice asupra pieței, ulterior consumul redresându-se cu 21% între anii 2009 și 2010 și ulterior cu încă 7% între 2010 și PA.
5.3. Importuri din India
(63)
Importurile în Uniune din India au cunoscut următoarea evoluție în cursul perioadei luate în considerare:
Tabelul 2
2008
2009
2010
IP
Volumul importurilor provenite din India (tone)
14 546
18 883
21 914
24 072
Indice (2008 = 100)
100
130
151
165
Cotă de piață
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Indice (2008 = 100)
100
155
149
152
Surse: Eurostat și răspunsurile producătorilor-exportatori la chestionar.
(64)
Importurile din India au crescut semnificativ, cu 65%, în cursul perioadei luate în considerare. Această creștere a fost mai accentuată între 2008 și 2009, când importurile au crescut cu 30%, iar consumul a scăzut cu 16%. Anual, importurile din India au continuat să crească în 2010 (+ 16%) și în perioada de anchetă (+ 10%).
5.4. Prețurile importurilor și subcotarea prețului
Tabelul 3
2008
2009
2010
PA
Preț mediu la import (EUR/tonă)
3 531
2 774
2 994
3 216
Indice (2008 = 100)
100
79
85
91
Surse: Eurostat și răspunsurile la chestionar ale producătorilor-exportatori din UE incluși în eșantion.
(65)
Prețurile medii ale importurilor din India au scăzut, în general, cu 9% în cursul perioadei luate în considerare. Aceasta explică creșterea cotei de piață a Indiei de la 12,1% la 18,3% în cursul aceleiași perioade. Cea mai mare creștere a avut loc între 2008 și 2009, când exportatorii indieni au câștigat mai mult de 6 puncte procentuale din cota de piață.
(66)
În scopul determinării subcotării prețurilor pe durata PA, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion percepute de la clienți neafiliați pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate ale importurilor din India către primul client neafiliat de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește taxele vamale existente și costurile ulterioare importului.
(67)
Compararea prețurilor s-a realizat pe tipuri de tranzacții la același nivel comercial, care au fost ajustate în mod adecvat, când a fost necesar, și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației, când este exprimat ca procentaj din cifra de afaceri în cursul perioadei de anchetă a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, indică o subcotare a prețurilor variind între 3% și 13%. Ar trebui remarcat în această privință că producătorul-exportator indian care s-a constatat că nu a practicat dumpingul a avut cea mai mare marjă de subcotare.
5.5. Situația economică a industriei din Uniune
(68)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici stabiliți pentru industria Uniunii pe durata perioadei analizate.
5.5.1. Capacitatea de producție, producția și gradul de utilizare a capacității de producție
Tabelul 4
2008
2009
2010
IP
Volumul producției (tone)
69 514
56 396
62 213
51 800
Indice (2008 = 100)
100
81
89
75
Capacitatea de producție (în tone)
140 743
127 200
128 796
111 455
Indice (2008 = 100)
100
90
92
79
gradul de utilizare a capacității de producție
49 %
44 %
48 %
46 %
Indice (2008 = 100)
100
90
98
94
Surse: Ansamblul industriei din Uniune.
(69)
Tabelul de mai sus arată că producția a scăzut semnificativ, cu 25% în perioada luată în considerare. Împreună cu o scădere a cererii, producția a scăzut brusc cu 19% în 2009, după care s-a redresat cu aproximativ 10% în 2010. În perioada de anchetă, deși consumul în Uniune a crescut cu 7%, producția Uniunii a scăzut, din nou, cu aproximativ 17% în comparație cu anul precedent.
(70)
Capacitatea de producție a industriei din Uniune a scăzut cu aproximativ 21% în cursul perioadei luate în considerare. Gradul de utilizare a capacității de producție a scăzut, de asemenea, în cursul perioadei luate în considerare, rămânând în mod constant sub 50%.
5.5.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
Tabelul 5
2008
2009
2010
PA
Volumul vânzărilor (tone)
56 042
44 627
45 976
48 129
Indice (2008 = 100)
100
80
82
86
Cotă de piață
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Indice (2008 = 100)
100
95
81
79
Surse: Ansamblul industriei din Uniune
(71)
În contextul creșterii consumului (+ 9%), volumul vânzărilor produsului similar vândut către primul client neafiliat din Uniune a scăzut cu 14% pe parcursul perioadei luate în considerare. Ca urmare, cota de piață a scăzut de la 46,5% în 2008 la 36,6% în PA. După o scădere accentuată în 2009 (-20%), volumul vânzărilor s-a redresat ușor în 2010 și în perioada de anchetă.
5.5.3. Creșterea
(72)
Consumul în Uniune a crescut cu 9% între 2008 și PA. Cu toate acestea, volumul vânzărilor și cota de piață a industriei din Uniune a scăzut în aceeași perioadă, cu 14% și, respectiv, 21%. În același timp, importurile din India au crescut semnificativ, cu 65%.
5.5.4. Ocuparea forței de muncă
Tabelul 6
2008
2009
2010
PA
Număr de angajați
1 007
863
821
761
Indice (2008 = 100)
100
86
82
76
Productivitate (unitate/salariat)
Indice (2008 = 100)
100
95
110
99
Surse: Ansamblul industriei din Uniune
(73)
Din cauza reducerii activității industriei din Uniune, numărul de angajați s-a redus în consecință cu 24% în cursul perioadei luată în considerare. Între 2008 și PA, costurile forței de muncă per angajat au crescut cu 6%.
(74)
Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată în producție pe persoană ocupată anual, a scăzut puțin, cu 1% în perioada luată în considerare. Aceasta a atins cel mai scăzut nivel în 2009, după care a început să se redreseze către PA.
5.5.5. Prețurile medii unitare din Uniune
Tabelul 7
2008
2009
2010
PA
Prețul unitar în UE către clienți neafiliați (EUR/tonă)
4 336
2 792
3 914
4 244
Indice (2008 = 100)
100
64
90
98
Surse: răspunsurile producătorilor incluși în eșantion la chestionare
(75)
Prețurile medii de vânzare au scăzut cu 2% în timpul perioadei luate în considerare. În 2009, industria din Uniune a fost obligată să își reducă prețurile de vânzare cu 36%, în contextul încetinirii creșterii economice și al unei puternice scăderi a prețurilor importurilor din India (-21%). În 2010 și în perioada de anchetă, prețurile de vânzare ale industriei din Uniune s-au redresat.
(76)
Ancheta a arătat că tendința de scădere a prețurilor de vânzare în 2009 reflectă scăderea cu 18% a costurilor față de nivelurile din 2008. Această scădere a costurilor s-a datorat, în principal, scăderii prețurilor la materiile prime, în special cele ale nichelului, care are o dinamică de preț instabilă. Cu toate acestea, industria din Uniune a fost obligată să reducă prețurile de vânzare cu mai mult decât scăderea costurilor, având în vedere expansiunea importurilor la prețuri scăzute din India în 2009.
5.5.6. Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, rentabilitatea investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitalurile.
Tabelul 8
2008
2009
2010
PA
Rentabilitatea vânzărilor în UE (în % din vânzările nete)
Indice (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Fluxul de lichidități
Indice (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Investiții (EUR)
Indice (2008 = 100)
100
29
59
6
Rentabilitatea investițiilor
Indice (2008 = 100)
100
284
59
28
Surse: Răspunsurile la chestionare ale producătorilor din UE incluși în eșantion
(77)
Ancheta a arătat că, deși scăderea prețurilor de vânzare reflectă parțial scăderea costurilor, prețul practicat de industria din Uniune s-a aflat sub presiunea importurilor de dispozitive de fixare din oțel inox provenite din India. Rentabilitatea industriei din Uniune a fost negativă de la începutul perioadei în cauză. În special în 2009, industria din Uniune a fost obligată să reducă prețurile de vânzare cu mai mult decât scăderea costurilor, având în vedere expansiunea importurilor la prețuri scăzute din India. Aceasta a dus la o deteriorare semnificativă a profitabilității în anul respectiv. Cu toate acestea, în 2010 și pe durata perioadei de anchetă, rentabilitatea s-a îmbunătățit, dar a rămas negativă.
(78)
Fluxul de lichidități, care reprezintă un indicator al capacității industriei de a-și autofinanța activitățile, a urmat o tendință similară cu cea a rentabilității. Aceasta a atins cel mai scăzut nivel în 2009, după care a arătat o tendință de creștere și a devenit pozitivă în perioada de anchetă.
(79)
După efectuarea, în 2008, a investițiilor în producția de dispozitive de fixare din oțel inox, investițiile au scăzut cu aproximativ 94% în cursul perioadei luate în considerare. Rentabilitatea investițiilor a indicat o evoluție negativă similară, în conformitate cu rezultatele negative obținute de industria din Uniune în cursul perioadei luate în considerare și a rămas tot timpul negativă.
(80)
Evoluția rentabilității, a fluxului de lichidități precum și nivelul scăzut al investițiilor indică faptul că este posibil ca producătorii din UE incluși în eșantion să fi avut dificultăți de mobilizare a capitalului.
5.5.7. Stocuri
Tabelul 9
2008
2009
2010
PA
Stocuri finale ale industriei din Uniune
Indice (2008 = 100)
100
92
100
103
Surse: Răspunsurile la chestionare ale producătorilor din UE incluși în eșantion
(81)
Nivelul stocurilor societăților din Uniune incluse în eșantion a crescut cu 3% în timpul perioadei luate în considerare. În 2009, nivelul stocurilor finale a scăzut cu 8%; ulterior, în 2010 și în perioada de anchetă, acesta a crescut cu 8% și, respectiv, 3%.
5.5.8. Dimensiunea marjei de dumping efective și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare
(82)
Se reamintește că s-a constatat că principalul producător exportator-indian reprezentând 87% din exporturile indiene către Uniune în perioada de anchetă nu a practicat dumpingul. Prin urmare, importurile care fac obiectul unui dumping au reprezentat 13% din volumul total de dispozitive de fixare din oțel inox exportate din India către Uniune. Date fiind volumul, cota de piață și prețurile importurilor din India care fac obiectul unui dumping, impactul marjelor actuale de dumping asupra industriei din Uniune poate fi considerat ca fiind neglijabil.
5.6. Concluzie privind prejudiciul
(83)
Ancheta a demonstrat că majoritatea indicatorilor de prejudiciu, cum ar fi producția (-25%), gradul de utilizare a capacității de producție (-6%), volumul de vânzări (-14%), cota de piață (-21%) și ocuparea forței de muncă (-24%), s-au degradat în decursul perioadei luate în considerare. În contextul unei creșteri a consumului, atât volumul vânzărilor, cât și cota de piață au scăzut. Volumul vânzărilor a crescut ușor în 2010 și în perioada de anchetă în comparație cu 2009; cu toate acestea, industria din Uniune nu a reușit să recâștige cota de piață pierdută, având în vedere creșterea volumului importurilor indiene, care a crescut constant de-a lungul perioadei luate în considerare, la prețuri constant inferioare prețurilor industriei din Uniune.
(84)
În plus, indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, cum ar fi fluxul de lichidități și rentabilitatea, au fost grav afectați. Aceasta înseamnă că capacitatea industriei Uniunii de a mobiliza capitaluri a fost, de asemenea, compromisă.
(85)
Date fiind argumentele de mai sus, s-a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
6. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
6.1. Introducere
(86)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping, originare din India au cauzat industriei Uniunii un prejudiciu care poate fi considerat important. În afara importurilor care fac obiectul unui dumping, au mai fost verificați și alți factori cunoscuți, care ar fi putut prejudicia în același timp industria din Uniune, pentru a se evita ca eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să fie atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
(87)
Se reamintește că s-a constatat că principalul producător exportator-indian, menționat în considerentele (39) și (42), reprezentând 87% din exporturile indiene către Uniune în perioada de anchetă, nu a practicat dumpingul. Prin urmare, numai 13% din exporturile indiene ale produsului în cauză în Uniune în cursul PA, au fost efectuate la prețuri de dumping. Aceste importuri care fac obiectul unui dumping au deținut o cotă de piață de 2% în PA.
6.2. Efectul importurilor care fac obiectul dumpingului
(88)
Ancheta a arătat o creștere de 9% a consumului din Uniune în cursul perioadei luate în considerare, în timp ce volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 14%, iar cota de piață a scăzut cu 21%.
(89)
În ceea ce privește prețurile, prețurile medii de import ale importurilor care fac obiectul unui dumping au subcotat prețurile medii de vânzare practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii. Cu toate acestea, acestea erau cu aproximativ 12% mai ridicate decât prețurile practicate de societatea indiană în legătură cu care s-a constatat că nu practicat dumpingul.
(90)
Pe baza celor de mai sus, se consideră că volumul limitat al importurilor care fac obiectul unui dumping din India, care au un preț mai ridicat decât cel al importurilor care nu fac obiectul unui dumping, ar fi putut avea cel mult un rol extrem de limitat în deteriorarea situației industriei din Uniune.
6.3. Efectul altor factori
6.3.1. Importuri care nu fac obiectul unui dumping din India
(91)
Volumul total al importurilor din India a crescut semnificativ, cu 65% în cursul perioadei luate în considerare, cota de piață a acestora crescând de la 12,1% la 18,3%. Cu toate acestea, astfel cum s-a explicat mai sus, importurile care nu fac obiectul unui dumping au reprezentat 87% din totalul volumului exporturilor indiene în perioada de anchetă, echivalentul unei cote de piață de 15% în cursul perioadei de anchetă, față de cota de piață de 2% a importurilor care fac obiectul unui dumping din India în aceeași perioadă.
(92)
Prețurile importurilor din India au scăzut, în general, cu 9% în perioada luată în considerare, rămânând întotdeauna mai reduse decât prețurile importurilor din restul lumii și decât prețurile de vânzare ale industriei din Uniune. Trebuie remarcat, cu toate acestea, că, astfel cum se explică în considerentul (89), prețurile medii ale importurilor care nu fac obiectul unui dumping au subcotat prețurile industriei din Uniune mai mult decât cele ale importurilor care fac obiectul unui dumping.
6.3.2. Importuri din alte țări terțe
Tabelul 10
2008
2009
2010
PA
Volumul importurilor din alte țări terțe în tone
50 010
37 633
54 454
59 255
Indice (2008 = 100)
100
75
109
118
Cota de piață a importurilor din alte țări terțe
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Indice (2008 = 100)
100
90
107
109
Prețul mediu al importurilor din alte țări terțe în EUR/tonă
5 380
5 236
5 094
5 234
Indice (2008 = 100)
100
97
95
97
Volumul importurilor provenite din Malaysia (tone)
13 712
9 810
9 611
9 966
Cota de piață a importurilor provenite din Malaysia
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Prețul mediu al importurilor provenite din Malaysia (EUR/tonă)
4 203
2 963
3 324
3 633
Volumul importurilor provenite din Filipine (tone)
7 046
5 406
15 576
18 149
Cota de piață a importurilor provenite din Filipine
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Prețul mediu al importurilor provenite din Filipine (EUR/tonă)
4 645
3 474
3 714
3 912
Volumul importurilor din Republica Populară Chineză (tone)
2 332
2 452
3 217
3 288
Cota de piață a importurilor din Republica Populară Chineză (tone)
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Prețul mediu al importurilor din Republica Populară Chineză (EUR/tonă)
4 004
4 561
5 272
5 648
Volumul importurilor originare din Taiwan (în tone)
4 304
3 703
6 451
6 640
Cota de piață a importurilor originare din Taiwan
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Prețul mediu al importurilor din Taiwan (EUR/tonă)
5 092
4 719
4 755
4 943
Surse: Eurostat
(93)
Pe baza datelor Eurostat, volumul importurilor în Uniune de dispozitive de fixare din oțel inox originare din alte țări terțe a crescut cu 18% în cursul perioadei luate în considerare. În același timp, prețurile medii la import au scăzut cu aproximativ 3% în cursul perioadei luate în considerare, iar cota de piață a acestora a crescut cu aproximativ 9%.
(94)
Începând cu 19 noiembrie 2005, sunt în vigoare măsuri antidumping asupra importurilor de dispozitive de fixare din oțel inox provenite din Republica Populară Chineză și din Taiwan. În ciuda măsurilor, importurile din aceste două țări au crescut în mod semnificativ în cursul perioadei luate în considerare, deși cotele de piață au rămas destul de modeste, la 2,5% și, respectiv, 5,1% în cursul PA. Alte surse principale ale importurilor sunt Filipine și Malaysia. În special importurile din Filipine au crescut semnificativ pe parcursul perioadei luate în considerare, cota de piață crescând de la 5,8% în 2008 la 13,8% în cursul PA.
(95)
În ceea ce privește Malaysia, a existat o tendință descrescătoare pe parcursul perioadei luate în considerare, cu toate acestea, importurile au avut o cotă de piață de 7,6% în cursul PA. Volumul importurilor din Filipine a crescut în mod semnificativ în timpul perioadei luate în considerare. Cu toate acestea, astfel cum a reieșit în urma anchetei, prețul mediu de import din Filipine a fost cu mult mai mare, și anume, cu aproximativ 20%, decât prețul mediu al acestor dispozitive de fixare din oțel inox din India.
(96)
În ceea ce privește prețurile de import, prețurile medii globale ale importurilor din alte țări terțe au rămas relativ stabile în perioada luată în considerare și au fost întotdeauna superioare prețurilor medii de vânzare ale industriei din Uniune și prețurilor medii de import din India.
(97)
Pe baza constatărilor de mai sus, se concluzionează că importurile din alte țări terțe nu au cauzat prejudiciul material suferit de industria din Uniune.
6.3.3. Criza economică
(98)
Criza economică, explică parțial scăderea consumului din Uniune în 2009. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că, în pofida scăderii de 16% a consumului în 2009, volumul importurilor din India a crescut cu 30%.
(99)
În 2010 și în cursul perioadei de anchetă, consumul la nivelul Uniunii a crescut în acord cu redresarea economică generală. Cu toate acestea, volumul vânzărilor industriei din Uniune a crescut puțin, cu 3% în 2010 și cu 4,7% în perioada de anchetă, în comparație cu o creștere anuală a importurilor din India cu 16% și, respectiv, 10%.
(100)
În condiții economice normale și în absența presiunii puternice asupra prețurilor, precum și a nivelurilor ridicate ale importurilor din India care făceau obiectul unui dumping, industria din Uniune s-ar fi putut confrunta cu anumite dificultăți din cauza scăderii consumului și a creșterii costurilor de producție unitare fixe ca urmare a gradului scăzut de utilizare a capacității de producție constatat. Cu toate acestea, importurile din India la prețuri scăzute, care, în majoritatea lor nu au făcut obiectul unui dumping, au intensificat efectul încetinirii creșterii economice și, chiar în cursul redresării economice generale, industria din Uniune nu a fost în măsură să se redreseze și să recâștige cota de piață pierdută în favoarea importurilor din India.
(101)
Prin urmare, deși criza economică din 2008-2009 a putut avea o contribuție la performanțele slabe ale industriei din Uniune, aceasta nu poate fi considerată a avea un impact semnificativ asupra situației prejudiciabile a industriei din Uniune.
6.3.4. Rezultatele la export ale industriei din Uniune incluse în eșantion
Tabelul 12
2008
2009
2010
PA
Vânzări la export (în tone)
967
689
933
884
Indice (2008 = 100)
100
71
97
91
Preț de vânzare unitar (EUR)
4 770
3 060
4 020
4 313
Indice (2008 = 100)
100
64
84
90
Surse: Răspunsurile la chestionare ale producătorilor din UE incluși în eșantion
(102)
În cursul perioadei analizate, volumul vânzărilor la export ale industriei din Uniune incluse în eșantion a scăzut cu 9%, în timp ce prețurile medii la export, cu 10%. În timp ce nu se poate exclude posibilitatea ca evoluția negativă a rezultatelor la export să fi avut un impact suplimentar negativ asupra industriei din Uniune, s-a considerat că, ținând seama de volumul scăzut al exporturilor în relație cu vânzările pe piața Uniunii, acest impact nu a fost hotărâtor în ceea ce privește prejudiciul constatat.
6.4. Concluzie privind cauzalitatea
(103)
Analiza anterioară a demonstrat că, pe parcursul perioadei luate în considerare, a existat o creștere substanțială, atât în volum, cât și în cota de piață, a importurilor la prețuri scăzute originare din India. De asemenea, s-a constatat că aceste importuri au subcotat în mod constant prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii.
(104)
Cu toate acestea, ținând seama de concluzia că cel mai mare producător-exportator din India, care a reprezentat 87% din exporturile indiene către Uniune în perioada de anchetă nu a exportat dispozitive de fixare din oțel inox în Uniune la prețuri care fac obiectul unui dumping, se consideră că nu poate fi stabilită în mod satisfăcător o legătură de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping, reprezentând numai 13% din cantitățile totale exportate din India și prejudiciul suferit de industria din Uniune. Într-adevăr, nu se poate afirma că exporturile indiene care fac obiectul unui dumping ar fi cauzat prejudiciul suferit de industria din Uniune, ținând seama de sfera lor limitată de volum și de cota de piață foarte limitată (2%), precum și de faptul că prețurile lor au fost în medie cu 12% mai mari decât cele ale importurilor care nu fac obiectul unui dumping.
(105)
Analiza celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune, inclusiv a importurilor care nu fac obiectul unui dumping, a importurilor din alte țări terțe, a crizei economice, precum și a performanței la export a societăților din cadrul industriei din Uniune incluse în eșantion a arătat că prejudiciul suferit de către industria din Uniune pare să fi fost cauzat de impactul importurilor care nu fac obiectul unui dumping din India, care au reprezentat 87% din totalul exporturilor indiene către Uniune în cursul PA și care au fost realizate la prețuri semnificativ mai mici decât importurile care fac obiectul unui dumping.
7. ÎNCHEIEREA PROCEDURII ANTIDUMPING
(106)
În absența unei legături cauzale semnificative între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune, se consideră că măsurile antidumping nu sunt necesare și, în consecință, prezenta procedură antidumping ar trebui încheiată, în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(107)
Reclamantul și toate celelalte părți interesate au fost informate în consecință și li s-a acordat posibilitatea de a prezenta observații. Observațiile primite nu a modificat concluzia că prezenta procedură antidumping ar trebui încheiată.
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Procedura antidumping privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora, originare din India, care se încadrează în prezent la codurile NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 și 7318 15 70, se încheie.
Articolul 2
Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare date publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Adoptată la Bruxelles, 22 martie 2012.