РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 404/2010 НА КОМИСИЯТА
от 10 май 2010 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове колела от алуминий с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедура
(1)
На 13 август 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура относно вноса в Съюза на някои видове колела от алуминий на превозни средства с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „засегнатата държава“ или „КНР“).
(2)
Процедурата беше открита след депозиране на жалба на 30 юни 2009 г. от Европейската асоциация на производителите на колела (EUWA) (наричана по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват основен дял - в настоящия случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои видове колела от алуминий. В жалбата се съдържаше доказателствен материал за дъмпинг на посочения продукт и за произтичащата от това съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на антидъмпингова процедура.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, посочените в жалбата производители от Съюза, другите известни производители от Съюза, производителите износители в КНР, вносителите, търговците, потребителите, доставчиците и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на КНР. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(5)
С оглед на големия брой производители износители в КНР, вносители и производители от Съюза в известието за откриване бе предвидено изготвянето на представителна извадка за установяване на дъмпинга и вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка и, в случай че това е така, да направи подбор на такава извадка, от всички производители износители, вносители и производители от Съюза бе поискано да се представят на Комисията и да ѝ предоставят посочената в известието за откриване информация.
(6)
Общо 36 дружества или групи от свързани дружества (наричани по-долу „групи“) от КНР се отзоваха и представиха исканата информация в определения срок. Тези 36 дружества или групи са произвеждали и/или изнасяли разглеждания продукт на пазара на Европейския съюз по време на разследвания период и изразиха желание да бъдат включени в представителната извадка. Те бяха счетени за оказващи съдействие дружества и беше проучено включването им в представителната извадка. Нивото на съдействие от КНР, т.е. процентът на износа за ЕС от оказващите съдействие китайски дружества, в сравнение с целия износ от Китай за ЕС, беше над 90 %.
(7)
След провеждане на консултации със засегнатите страни в съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент, Комисията извърши подбор в съответствие с член 17 от основния регламент на представителна извадка на базата на най-големия представителен обем износ, за който основателно би могло да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време, като също така взе предвид географското разпределение на оказващите съдействие дружества или групи. Подбраната представителна извадка се състои от четири (групи от) дружества, представляващи 47 % от износа за ЕС на 36-те оказващи съдействие дружества или групи и около 43 % от общия износ за ЕС от КНР. Властите на КНР и Китайската търговска камара се съгласиха с направения от Комисията подбор на представителната извадка, но поискаха включването в нея на най-малко две допълнителни (групи от) дружества. Въпреки това предвид факта, че първоначално подбраната представителна извадка се състоеше от 20 дружества, принадлежащи към 4 групи, беше решено, че не могат да се добавят повече дружества или групи, тъй като това няма за позволи приключването на разследванията в рамките на законоустановените срокове.
(8)
Петима производители износители в КНР, които не бяха включени в представителната извадка, поискаха извършване на индивидуално разследване и предоставиха съответната информация в рамките на определения срок с оглед на прилагането на член 9, параграф 6 и член 17, параграф 3 от основния регламент. Въпреки това с оглед на размера на представителната извадка, която обхващаше 4 групи с голям брой дружества, Комисията стигна до заключение в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент, че не може да бъде извършвано индивидуално разследване на производители износители в КНР, които не са включени в извадката, тъй като това би затруднило разследването неоправдано и би забавило приключването му в надлежен срок.
(9)
За да се даде възможност на производителите износители в КНР, ако пожелаят, да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (наричано по-долу „ТДПИ“), или за индивидуално разследване в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент, Комисията изпрати формуляри за заявление до китайските производители износители, които отправиха подобно искане, и до китайските власти.
(10)
Известието за откриване бе изпратено на около 40 производители на колела от алуминий за превозни средства (наричани по-долу „КАПС“) от Съюза. Бяха получени 17 отговора. Пет групи от дружества бяха включени в представителната извадка, тъй като бе установено, че са представителни за цялото производство на Съюза по отношение на обемите на продажбите и производството в ЕС (повече от 75 %), географския обхват и вида дейност, т.е. производители на оригинално оборудване (ПОО) и така наречения следпродажбен (СП) сегмент, вж. съображение 19 и следващи за повече подробности. Въпреки че по-голямата част от продажбите на включените в представителната извадка производители от ЕС са били насочени към сегмента на ПОО, 2 от включените в извадката производители са продавали също и на СП сегмента. В представителната извадка бяха включени и дружества, които не са подавали оплакване.
(11)
По време на разследването страните изложиха допълнителни аргументи относно предполагаемите различия между ПОО и СП сегментите. С цел да се получи по-съществена информация, бе решено обхватът на представителната извадка да бъде разширен, като в нея бъде включен един допълнителен (основен) производител, активен в СП сегмента.
(12)
Жалбоподателите поискаха имената им да бъдат запазени в тайна, поради опасения че някои клиенти или конкуренти могат да предприемат ответни мерки срещу тях. Комисията изрази становището, че наистина съществува значителна възможност за предприемане на ответни мерки и прие имената да не бъдат разгласявани. След откриването на процедурата всички оказващи съдействие дружества дадоха съгласие имената им да бъдат разгласени в качеството им на оказващи съдействие, но не и в качеството им на жалбоподатели, когато е приложимо.
(13)
Известието за откриване бе изпратено на около 80 вносители и вносители-потребители на КАПС. Бяха получени 40 отговора от дружества, представляващи около една трета от общия износ от Китай. Дванадесет от тези отговори бяха изпратени от вносители, а останалата част - от вносители-потребители. Седем дружества бяха включени в представителната извадка (5 вносители и 2 вносители-потребители).
(14)
Комисията изпрати въпросници до 6-те подбрани за представителната извадка производители от Съюза, до подбраните за извадката производители износители от КНР, както и до поискалите индивидуално третиране и до 7-те подбрани за извадката вносители. В допълнение бяха изпратени въпросници до потребители и други оказващи съдействие производители.
(15)
Отговори на въпросника бяха получени от 4-мата включени в представителната извадка китайски производители износители и от 5-ма китайски производители износители, поискали индивидуално третиране в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент. Бяха получени отговори и от 6-мата включени в представителната извадка производители от Съюза, от 3-ма вносители, несвързани с производител износител, от 9-ма други производители от ЕС и от 13 потребители. Бяха получени и коментари от Китайската търговска камара и от две сдружения на потребители.
(16)
Комисията проучи и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза и извърши проверки в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
Група Borbet:
Borbet Solingen GmbH - Германия
-
Група Heyes Lemmerz:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Чешка република
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Италия
-
Група Ronal:
-
Ronal AG - Швейцария
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Полша
-
Speedline s.r.l. - Италия
-
Mapsa S. Coop. L. - Испания
-
AEZ - Германия
-
Française de Roues S.A.S.V. - Франция
б)
производители износители и свързани с тях дружества в КНР
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
в)
свързани дружества в Съюза
-
OZ Deutschland, Biberbach (Германия)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Италия)
г)
свързани дружества в Сингапур
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
д)
потребители
-
Renault - Франция
-
BMW - Германия
(17)
С оглед на необходимостта от установяване на нормална стойност за производителите износители, на които може да не бъде предоставено ТДПИ, въз основа на данни от Турция като държава аналог беше направена проверка за установяване на нормалната стойност в помещенията на следните дружества:
е)
производители в Турция
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Разследван период
(18)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(19)
Разглежданият продукт се определя като колела от алуминий за автомобилните превозни средства от позиции от 8701 до 8705 от КН, независимо дали са с техните принадлежности и дали са снабдени с гуми, с произход от Китайската народна република (наричан по-долу „разглежданият продукт“), понастоящем класирани в кодове по КН ex 8708 70 10 и ex 8708 70 50.
(20)
Разглежданият продукт се продава в Съюза посредством два канала за дистрибуция: на сегмента на производителите на оригинално оборудване (ПОО) и на така наречения следпродажбен (СП) сегмент. В сегмента на ПОО производителите на автомобили организират тръжни процедури за КАПС (около две години преди пускането на нов модел автомобил) и участват в процеса на разработване на нови колела, които ще носят тяхната търговска марка. Както производителите от Съюза, така и китайските износители се конкурират в рамките на едни и същи търгове. В СП сектора КАПС се проектират, разработват и им се определя търговска марка от производителите на КАПС, след което се продават на търговци на едро, търговци на дребно, фирми за тунинг, автосервизи и др.
(21)
Един от износителите заяви, че КАПС, които са предназначени за сегмента на ПОО, следва да бъдат изключени от обхвата на продукта, предмет на процедурата, защото те се монтират единствено на нови автомобили, а КАПС, които са предназначени за СП сегмента, са предназначени да заменят колелата на ПОО по време на експлоатационния живот на даден модел автомобил. Аргументът съдържа вътрешно противоречие, тъй като потвърждава, че „КАПС за СП сегмента“ са предназначени да бъдат монтирани и използвани по същия начин като „КАПС за сегмента на ПОО“. В действителност „КАПС за СП сегмента“ могат да бъдат произвеждани посредством различни производствени процеси (3), във всички диаметри и с всякакво тегло, с всички различни видове довършителни обработки и т.н. Разликата между КАПС за „ПОО и СП сегментите“ се състои единствено в различните канали на дистрибуция, което определя участието на автомобилната промишленост в процеса на разработване и проектиране на колелото. Също така бе заявено, че ценообразуването при КАПС за „ПОО и СП сегментите“ е различно, като първият е обвързан с променящата се цена на Лондонската метална борса (London Metal Exchange, наричана по-долу „LME“). Действително производителите на автомобили използват една така наречена формула на ценообразуване на нулева основа. Тя се състои от три елемента: 1. цената на алуминия (променлива, свързана с LME), 2. добавена стойност, разходи за преработка, и 3. фиксирана премия за качество. Този метод на ценообразуване е адаптиран спрямо нуждите на автомобилната промишленост, но разходните компоненти и за двата типа КАПС - за ПОО и СП сегментите - са еднакви.
(22)
Следователно макар че КАПС за „ПОО и СП сегментите“ имат различни канали на дистрибуция, те споделят едни и същи физически и технически характеристики и са взаимозаменяеми. Поради това те се разглеждат като един и същ хомогенен продукт. В допълнение КАПС се продават и внасят от Китай в значителни количества посредством двата канала за продажба. С оглед на тези констатации беше направено временното заключение, че изключването на „КАПС за сегмента на ПОО“ от обхвата на продукта, предмет на разследването, не е оправдано.
(23)
Една от заинтересованите страни заяви, че колелата за картове следва да бъдат изключени, тъй като картовете не попадат в позиции по КН от 8701 до 8705. Въпреки това тази страна не успя да докаже убедително, че картовете не могат да бъдат включени в горепосочените позиции от КН; следователно искането беше временно отхвърлено.
(24)
Същата страна заяви, че колелата за високопроходимите превозни средства (наричани по-долу „ВППС“) също следва да бъдат изключени от обхвата на продукта, тъй като тези колела са коренно различни от колелата, произвеждани за други моторни превозни средства. Въпреки това някои ВППС биха могли да бъдат класирани в позиции по КН от 8701 до 8705 и поради това техните колела попадат в обхвата на продукта, предмет на настоящото разследване. Вследствие на това искането беше временно отхвърлено.
2. Сходен продукт
(25)
Беше установено, че разглежданият продукт и колелата от алуминий за превозни средства, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР и на вътрешния пазар на Турция, която се използваше временно за държава аналог, както и колелата от алуминий за превозни средства, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Общността, имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и приложения. Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика
(26)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос с произход от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
-
бизнес решенията се вземат в отговор на сигнали от пазара, без значителна намеса на държавата, a разходите отразяват пазарните стойности;
-
дружествата разполагат с един-единствен точно определен комплект от счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с Международните счетоводни стандарти (МСС) и се прилага във всички случаи;
-
няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
-
законите относно несъстоятелността и собствеността гарантират стабилност и правна сигурност; и
-
обмяната на валута се извършва по пазарни курсове.
(27)
В настоящото разследване всички включени в представителната извадка групи от износители подадоха искане за ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и изпратиха формуляра за искане за ТДПИ в определените срокове.
(28)
За всички включени в представителната извадка групи от износители Комисията проучи цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена във формулярите за искане за ТДПИ, в помещенията на въпросните групи.
(29)
При разследването се установи, че не може да бъде предоставено ТДПИ на никоя от четирите китайски групи от дружества, тъй като никоя от тях не отговаря на всички критерии, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, поради изложените по-долу причини.
(30)
Нито една от включените в представителната извадка групи от износители не е успяла да докаже, че изпълнява критерий 1 поради държавната намеса във вземането на решения, свързани с основната суровина (алуминий).
(31)
Както изглежда, действително във всички включени в представителната извадка групи по-голямата част от алуминия, използван за производството на колела от алуминий за превозни средства, се набавя на китайския вътрешен пазар въз основа на дългосрочни договори. Цените се базират на котировките на първичния алуминий на китайските спот-пазари плюс такса за преработка (а при едно дружество също и на Шанхайската фючърсна борса (Shanghai Futures Exchange, наричана по-долу „SHFE“)). В това отношение трябва да се отбележи, че тази котировка на спот-пазарите се прави успоредно с SHFE.
(32)
В това отношение трябва да се отбележи, че китайската държава има основна роля при определянето на цените на първичния алуминий и се намесва на пазара постоянно чрез редица инструменти.
(33)
На първо място, върху предназначения за износ първичен алуминий се налага 17 % ДДС (докато ДДС върху износа на готови продукти се възстановява) плюс 15 % експортна такса.
(34)
На второ място, държавата се намесва чрез механизмите на ценообразуването на Шанхайската фючърсна борса (SHFE), която е затворена борса за регистрирани в Китай дружества и китайски граждани. Тази намеса на държавата чрез механизмите на ценообразуване на SHFE е свързано с позицията ѝ едновременно на продавач на първичен алуминий и на купувач посредством Държавния резерв и други държавни органи. Освен това държавата определя пределни стойности на дневната цена чрез правилата на SHFE, които са одобрени от държавния регулаторен орган - Регулаторната комисия по ценни книжа на Китай (China Securities Regulatory Commission (CSRC)).
(35)
Друг пример за намесата на държавата е неотдавнашният пакет от стимули на китайското правителство, насочени към ограничаване на последиците от икономическата криза. В края на 2008 г. Държавният резерв започна да прилага схема за закупуване на алуминий от леярни с цел подпомагане на техните операции, тъй като световната финансова криза намали търсенето. Тези подкрепени от държавата покупки абсорбираха по-голямата част от запасите на вътрешния пазар, като доведоха до покачване на цените през първата половина на 2009 г.
(36)
Това бе отчетено като съществен фактор на държавна намеса при вземането на решения от дружествата по отношение на суровините. Без съмнение настоящата китайска система на високи износни мита и невъзстановяването на ДДС при износ на първичен алуминий и други суровини, съчетано с липсата на експортни такси и възстановяването на ДДС при износ на продукта надолу по производствената верига и намесата на държавата при определянето на цените на SHFE, по същество е довело до ситуация, при която цените на китайския алуминий продължават да бъдат резултат от намесата на държавата. Това e довело до ситуация, при която в исторически план цените на LME са се различавали значително от тези на китайския пазар (4). В периода от средата на 2005 г. и края на 2008 г. цените на LME са били значително по-високи в сравнение с тези на китайските пазари, като показват ясно липсата на каквито и да са значими арбитражни операции между китайските пазари и пазарите в останалата част на света.
(37)
По този начин предизвиканите от държавата многобройни изкривявания при формирането на цените на първичния алуминий оказват отражение върху решенията на китайските производители на колела от алуминий при снабдяването им със суровини. Също така те се ползват с предимство от тези изкривявания, в смисъл че обикновено правят покупките си на китайския пазар от местни доставчици, използвайки като база за сравнение цените на китайските спот-пазари (или на SHFE), но могат също да закупят определени количества на цените на LME, когато цените на китайския пазар са по-високи в резултат на намесата на държавата.
(38)
Освен това в допълнение към описаната по-горе обща ситуация, други три групи не отговарят на другите изисквания от критерий 1 поради значителната намеса на държавата по отношение на важни бизнес решения. При една от групите едно държавно дружество има права на вето, които са несъразмерни спрямо неговото дялово участие в две от нейните дружества по отношение на някои основни решения. За повечето от дружествата от друга група някои основни решения са обект на значителна държавна намеса, или защото дружествата са 100 % държавна собственост, или защото директорът, представляващ притежавания от държавата акционер, има права на вето върху важни за дружеството решения. Освен това противно на твърдението на дружеството, разследването установи, че местната държавна служба по труда има права на вето по отношение на заетостта на работниците в две от тези дружества. И на последно място, при една трета група семейството, което контролира групата, има връзки с управляващата партия и една от принадлежащите към групата компании е обект на значителна държавна намеса по отношение на някои важни решения, тъй като директорът, представляващ притежаван от държавата акционер, има право на вето върху важни за дружеството решения.
(39)
При една от групите има явно нарушаване на основни счетоводни принципи във всичките ѝ дружества. По-специално не са спазени МСС 1 (Представяне на финансови отчети), МСС 12 (Данъци върху дохода) и МСС 16 (Имоти, машини и съоръжения). Поради това бе счетено, че счетоводните отчети не са били изготвени и одитирани в съответствие с международните счетоводни стандарти. При друга група службите на Комисията установиха несъответствие с МСС 1 и МСС 31.
(40)
При една от групите има явни изкривявания по отношение на правата за ползване на земя и придобиване на дълготрайни активи за няколко дружества, а по-голямата част от принадлежащите към групата дружества са се ползвали от преференциални данъчни режими, възстановяване на данъци и субсидиране, което представлява изкривявания, пренесени от системата на непазарна икономика. Измерени по отношение на оборота например, тези изкривявания бяха значителни.
(41)
Що се отнася до една друга група, включена в представителната извадка, три от нейните дружества са се ползвали от преференциални данъчни режими, което представлява изкривявания, пренесени от системата на непазарна икономика. Тези изкривявания могат да бъдат счетени за значителни, например по отношение на оборота.
(42)
Също така относно една друга група изглежда, че две от нейните дружества не отговарят на критерий 3. Първото е платило правото за ползване на земя с голямо закъснение след датата на падежа, без да понесе някакви санкции, независимо от факта, че в договора изрично са предвидени санкции. Това означава пряка подкрепа от страна на държавата (която е крайният собственик на земята) в първоначалния етап от съществуване на дружеството. Що се отнася до второто дружество, беше установено, че са закупени активите на държавен производител на колела от алуминий при непазарни условия, което се изразява в неправомерно предимство в началния етап от живота на дружеството.
(43)
Една от групите заяви, че закупуването на активи от държавен производител е извършено при пазарни условия. Въпреки това тази страна не успя да докаже, че цялата операция може да се приеме като извършена без изкривявания, пренесени от предходната система на непазарна икономика.
(44)
И на последно място, дружества, принадлежащи към друга група, са се ползвали от значителни данъчни облекчения и финансова подкрепа, която е оказала значително отражение върху финансовото им състояние, измерено например по отношение на оборота.
(45)
Комисията разгласи официално резултатите от констатациите във връзка с предоставянето на ТДПИ на засегнатите групи от износители в КНР, на властите на КНР, на китайската търговска камара и на жалбоподателя. Беше им предоставена също така възможност да изложат в писмен вид мненията си и да поискат изслушване, ако са налице конкретни основания да бъдат изслушани.
(46)
Една група повдигна възражение във връзка с факта, че Комисията не е успяла да вземе решение за предоставянето на ТДПИ в рамките на определения в основния регламент тримесечен срок, като заяви, че износителите се предприели всички необходими стъпки преди изтичането на този срок, за да се даде възможност на Комисията да установи какъв ще е ефектът, който решението ѝ за предоставяне на този статут би могъл да има върху изчисляването на дъмпинговия марж. С други думи се твърди, че решение за ТДПИ следва да се взема в рамките на тримесечния срок, всеки път когато отговорите на антидъмпинговите въпросници са предоставени в рамките на този срок. В противен случай съществува риск информацията, предоставена в антидъмпинговия въпросник, да окаже отражение върху решението за предоставяне на ТДПИ.
(47)
Предвид обстоятелствата в конкретния случай обаче следва да се подчертае, че решение относно ТДПИ не можеше да бъде взето в рамките на 3-месечния срок, тъй като по-голямата част от информацията по отношение на ТДПИ бе събрана по време на проверките на място, които приключиха след изтичането на тримесечния срок. Във всеки случай, както е обяснено по-горе, решението да се откаже предоставяне на ТДПИ на групите от износители от представителната извадка се основава изключително на задълбочена оценка на съответните 5 критерии относно ТДПИ, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(48)
По отношение на критерий 1 бе заявено, че действително са осъществявани арбитражни операции между китайските пазари и LME, тъй като е имало износ на някои малки количества алуминий към/от Китай по време на разследвания период. Този аргумент не може да бъде приет поради разликите в ценовите равнища между китайските пазари и LME.
(49)
По отношение на критерий 2 бяха повдигнати някои въпроси, свързани с някои случаи на несъвместимост с различни МСС, установени от Комисията в счетоводните отчети на две дружества. Въпреки това нищо в изтъкнатите аргументи не позволява да се заключи, че някое от тези две дружества има точно определен комплект от счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с Международните счетоводни стандарти.
(50)
По отношение на критерий 3 бяха изтъкнати няколко аргумента. На първо място, бе изтъкнато, че отражението от финансовата подкрепа, правата по отношение на земята и другите предимства, като например освобождаванията от данъци, не е предизвикало значително изкривяване на финансовото състояние на дружествата. Този аргумент не може да бъде приет, тъй като отражението на тези схеми е значително, ако бъде измерено по отношение на оборота.
(51)
Също така бе отбелязано, че някои от схемите за подпомагане и данъчните облекчения не са били специфични за определени дружества и следователно не може да се счита, че са резултат от ефекта на пренасяне от системата на непазарна икономика. В това отношение трябва да се подчертае, че анализът в рамките на ТДПИ се свежда до това дали има държавна намеса, без значение дали тя е специфична за някое дружество или не. Във всеки случай фактическата основа на твърдението е неправилна. Без съмнение използваните от дружествата предимства в настоящия случай могат да бъдат разглеждани като специфични за определени дружества, тъй като всички те са насочени към определен тип дружества: например в качеството им на чуждестранно дружество, в качеството им на дружество, установено в определена област и след преговори ad hoc с местните власти за получаване на субсидии, закупуване на национално произведено оборудване, подобряване на технологичното ниво, участие в панаири, инвестиции в изследователска и развойна дейност и т.н.
(52)
На последно място, бе изтъкнато, че освобождаванията от подоходен данък и намаленията му в полза на чуждестранни компании, които са влезли в сила през 2005 г., не представляват изкривяване, пренесено от системата на непазарна икономика. Това тълкуване не може да бъде прието. Без съмнение критерий 3 не се отнася до действия, които са ограничени във времето (до 1998 г., когато Китай започна да прилага правилата на пазарната икономика) или по своя обхват, а до действия, които предполагат участието на държавата в оформянето на бизнес средата чрез мерки, типични за непазарна икономика, като дискриминационните данъчни ставки.
(53)
Въз основа на горепосоченото никое от дружествата от КНР, подали искане за ТДПИ, не успя да докаже, че отговаря на критериите, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Поради това беше счетено, че ТДПИ следва да бъде отказано на всичките дружества. Консултативният комитет бе консултиран и не направи възражения по отношение на тези заключения.
2. Индивидуално третиране
(54)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на член 2, параграф 7 от основния регламент, се установява приложимо в национален мащаб мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат в съответствие с член 9, параграф 5 от основния регламент, че техните експортни цени и количества, както и условията и параметрите за продажба са свободно определени, че обменните курсове съответстват на пазарните и че държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако по отношение на износителите се определят различни митнически ставки.
(55)
Всички групи от износители, подали искане за ТДПИ, подадоха заявление и за индивидуално третиране, в случай че им бъде отказано ТДПИ. Въз основа на наличната информация бе установено временно, че две от четирите включени в представителната извадка групи в КНР отговарят на всички изисквания за индивидуално третиране. На две от включените в представителната извадка групи бе отказано индивидуално третиране. Няма съмнение, че държавната намеса в CITIC Dicastal и в Baoding е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители бъдат определени различни митнически ставки, особено предвид факта, че тези две групи имат две общи съвместни предприятия, произвеждащи разглеждания продукт.
(56)
От четирите включени в представителната извадка групи от износители в КНР индивидуално разследване следва да бъде предоставено на следните групи:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd.
3. Нормална стойност
3.1. Избор на държава аналог
(57)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, се установява въз основа на цените на вътрешния пазар или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(58)
В известието за откриване Комисията посочи намерението си да използва Турция като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормалната стойност, а заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите коментари по този въпрос.
(59)
Само един износител възрази срещу този избор и предложи Малайзия като алтернативна държава, но на по-късен етап заяви, че малайзийските дружества не са изразили желание да съдействат на Комисията.
(60)
Комисията провери дали Турция е разумен избор за държава аналог. Беше направено заключението, че Турция, която има петима национални производители и значителен внос от трети държави, представлява пазар с висока степен на конкуренция. Освен това не съществуват значителни разлики в производствения процес между производителите в Турция и в Китайската народна република. Като се има предвид горепосоченото, разследването показа, че няма причина да се смята, че Турция не е подходяща за целите на установяването на нормалната стойност. Освен това турските производители продават видове на продукта, които са сравними с изнасяните от КНР.
(61)
Двама производители в Турция отговориха на въпросника, изпратен до всички производители на колела от алуминий в Турция.
(62)
Данните, представени в попълнения въпросник на оказващите съдействие турски производители, бяха проверени in situ и за тях беше установено, че представляват надеждна информация, на която може да се базира нормалната стойност.
(63)
Поради това беше направено временното заключение, че Турция е подходящ и разумен избор за държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.2. Определяне на нормалната стойност
(64)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност беше установена въз основа на проверената информация, получена от производителя в държавата аналог, както е посочено по-долу:
(65)
Разглежданият продукт е бил продаван в представителни количества на турския вътрешен пазар.
(66)
Бе направен анализ дали той може да се счита за продаван при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар по време на разследвания период.
(67)
Нормалната стойност се базираше на действителната цена на вътрешния пазар, когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислената себестойност на производството, е представлявал над 80 % от общия обем на продажбите за дадения вид на продукта и когато среднопретеглената цена на този вид е била равна или по-висока от себестойността на производството. Тази цена беше изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на дадения вид на продукта, осъществени през РП, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(68)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от себестойността на производството, нормалната стойност се базираше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(69)
За един вид на продукта, при който не са били извършени рентабилни продажби, нормалната стойност се основаваше на производствените разходи за вида на продукта, продаван на вътрешния пазар, плюс разходите за реализация и общите и административните разходи (наричани по-долу „разходи за РОА“) и разумна стойност за печалба на вътрешния пазар.
(70)
И на последно място, за ограничен брой видове на продукта нормалната стойност беше изчислена въз основа на нормалната стойност за сравними видове продукти, като бяха направени корекции за физически различия.
3.3. Експортни цени
(71)
Във всички случаи, при които разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а по-специално въз основа на експортните цени, които са реално платени или подлежащи на плащане.
(72)
В случаите, когато продажбите са били реализирани чрез свързан вносител или търговец, експортните цени бяха конструирани в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цените при препродажба от страна на този свързан вносител/вносител на първите независими клиенти в Съюза. Бяха направени корекции за всички разходи, извършени в периода между вноса и препродажбата, включително за разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата. По отношение на маржа на печалбата беше използвана печалбата, реализирана от несвързан вносител/търговец на разглеждания продукт, тъй като действителната стойност на печалбата на свързания вносител/търговец бе сметната за ненадеждна поради връзката между производителите износители и свързания вносител/търговец.
3.4. Сравнение
(73)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цената и нейната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(74)
Сравнението на цената на колелата, изнасяни от КНР, и тези, продавани на турския пазар от оказващите съдействие турски производители, беше направено чрез разграничаване на продажбите за сектора на ПОО и продажбите за СП сектора.
(75)
В допълнение към горното, бяха направени подходящи корекции по отношение на разходите за транспорт и застраховка, разходите по обработка и съпътстващите разходи, разходите за опаковане, кредити, косвено облагане и банковите такси във всички случаи, при които те бяха сметнати за обосновани, точни и подкрепени с проверени доказателства.
4. Дъмпингови маржове
4.1. За включените в представителната извадка оказващи съдействие производители износители, на които е предоставено ИТ
(76)
За двете включени в представителната извадка дружества, на които беше предоставено ИТ, бяха установени дъмпингови маржове посредством сравнение на среднопретеглената нормална стойност, установена за турските производители, които оказаха пълно съдействие, със среднопретеглената експортна цена за Съюза на всяко дружество, както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент.
(77)
Дъмпинговите маржове, изразени като процент от вносната цена на границата на Европейския съюз преди облагане с мито, са както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2. За всички други оказващи съдействие производители износители
(78)
Дъмпинговият марж за включените в представителната извадка дружества, на които не бе предоставено ТДПИ или ИТ, и за невключените в представителната извадка оказващи съдействие дружества бе изчислен като среднопретеглена стойност на резултатите на всички включени в представителната извадка дружества. Изчисленията за двете дружества, на които не бе предоставено ТДПИ, нито ИТ, също бяха направени по начина, описан в параграф 76. Дъмпинговият марж, изразен като процент от нетната вносна цена на границата на Европейския съюз преди облагане с мито, е 48,7 %.
4.3. За всички други производители износители
(79)
Предвид факта че степента на оказаното от КНР съдействие беше много висока, дъмпинговият марж, приложим в национален мащаб по отношение на всички други износители в КНР, беше изчислен чрез използване на най-големия дъмпингов марж, установен на базата на сделките на един оказал съдействие производител износител. Поради това остатъчният дъмпингов марж, изразен като процент от вносната цена на границата на Европейския съюз преди облагане с мито, е в размер на 69,3 %.
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза
(80)
КАПС се произвеждат от около 30 дружества, установени в много държави от ЕС. Дружествата, които подкрепиха жалбата и оказаха съдействие при разследването, представляваха повече от 85 % от общото производство на Съюза през РП.
(81)
Общото производство на Съюза и получената при разследването подкрепа бяха определени въз основа на цялата налична информация, включително представената в жалбата информация, данни, събрани от производителите от Съюза преди и след откриването на разследването, и информация, получена от включените в представителната извадка производители и от други съдействащи производители. Тази информация позволи да бъде потвърдено осъществяването на производствена дейност и нивото на производство също и на тези производители, които не оказаха съдействие при разследването.
(82)
За един от включените в извадката производители беше установено, че внася разглеждания продукт от КНР и го препродава на пазара на Съюза. В съпоставка с общите му продажби обаче вносът остава незначителен и не пречи той да бъде считан за производител от Съюза.
2. Потребление на Съюза
(83)
През разглеждания период потреблението на Съюза се променя, както следва:
Потребление на Съюза
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в хиляди)
58 607
62 442
58 313
49 508
Индекс 2006 г. = 100
100
107
99
84
(84)
Потреблението на Съюза (5) беше установено чрез прибавяне на вноса по данни на Евростат към продажбите в ЕС на производителите от Съюза. Вносът на КАПС попада в обхвата на два „ex“ кода по КН, които включват и други продукти. За да се определи частта на КАПС във всеки от кодовете по КН, делът им, внесен по кодове по КН 8708 70 10 и 8708 70 50, беше установен по отделни държави по предложената в жалбата методология. Тъй като вносът беше представен в тегловно изражение, трансформирането му в единици също беше извършено по предложената в жалбата методология (чрез използване на средно тегло на единица). Тези данни бяха съпоставени с данните, представени от включените в извадката китайски износители, и потвърдени от тях. Доставките в ЕС бяха изчислени чрез добавяне на доставките, извършените от включените в извадката производители от Съюза, към тези от други производители (данни, събрани по време на етапа преди откриването на процедурата и получени от жалбоподателя, някои оценки, извършени въз основа на данните от включените в представителната извадка производители).
(85)
Като цяло потреблението през разглеждания период намалява с 15,5 %, но това не става плавно, като в периода между 2008 г. и РП се наблюдава рязък спад от 15,1 %. То се увеличава от 58,6 млн. единици през 2006 г. на 62,4 млн. единици през 2007 г., след което спада на 58,3 млн. единици през 2008 г. и на 49,5 млн. единици през РП.
3. Внос от КНР
3.1. Обем и пазарен дял на вноса на разглеждания продукт
(86)
Промените на вноса от КНР по обем и пазарен дял са, както следва:
Обеми на вноса в хиляди единици
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
КНР
3 703
5 144
5 809
6 137
Индекс 2006 г. = 100
100
139
157
166
Пазарен дял (%)
6,3
8,2
10
12,4
Източник: Евростат и данни за продажбите в Съюза на производителите от Съюза.
(87)
Обемът на китайския внос се увеличава от 3,7 млн. единици през 2006 г. на 5,1 млн. единици през 2007 г., 5,8 млн. единици през 2008 г. и 6,1 млн. единици през РП. Така увеличението от 2006 г. до РП е повече от 66 %.
(88)
Пазарният дял на китайския внос се удвоява. Той се увеличава от 6,3 % през 2006 г. на 8,2 % през 2007 г., 10 % през 2008 г. и 12,4 % през РП. Като цяло пазарният дял на китайския внос се увеличава с 6,1 процентни пункта през разглеждания период.
3.2. Цени на вноса
(89)
В таблицата по-долу са сравнени средните китайски цени на вноса (по данни на Евростат, тъй като въпросниците на износителите се отнасят само за РП, но не и за предходните години) със средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза.
Евро/единица
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Китай
34,7
33,5
31,4
31,9
Включени в извадката производители от ЕС
49,7
49,7
48
46,5
Разлика
15
16,2
16,6
14,6
(90)
Средните цени на вноса от КНР показват постоянен спад от 9,5 % между 2006 г. и 2008 г., след което слабо се увеличават с 0,5 % през РП. За разглеждания период цените спадат с 8 %.
(91)
Въз основа на сравнението на цените може да бъде заключено, че през разглеждания период китайските цени на вноса са като цяло непрекъснато и значително под цените на включените в извадката производители, принуждавайки последните да намалят в значителна степен собствените си цени.
3.3. Подбиване на цените
3.3.1. Общи забележки
(92)
Разглежданият случай се характеризира с разделяне на сегмента на два различни канала за дистрибуция - сегмента на ПОО и СП сегмента. Освен това по-голямата част от продажбите на производителите от Съюза са съсредоточени в сегмента на ПОО, докато китайският внос е насочен предимно към СП сегмента (около 70 % от вноса от КНР). Поради това съществува асиметрия по отношение на насочването на продажбите в двата сегмента от промишлеността на Съюза, от една страна, и китайския внос, от друга, към различни канали за дистрибуция.
3.3.2. Подбиване на цените
(93)
Беше направено сравнение на продажните цени на пазара на Съюза между цените на включените в извадката производители от промишлеността на Съюза и на цените на вноса от засегната държава. Взетите под внимание в случая продажни цени на включената в представителната извадка промишленост на Съюза бяха цените за независими клиенти, коригирани при необходимост до равнище франко завод, т.е. без да включват транспортните разходи в Съюза и след приспадане на отстъпките и рабатите.
(94)
Тези цени бяха сравнени с начисляваните от китайските производители износители цени, без отстъпките и коригирани при необходимост до цена CIF до границата на Съюза, както и със съответната корекция за разходите за обмитяване и разходите след внасянето.
(95)
Сравнението показа, че през РП вносът на разглеждания продукт е бил продаван в Съюза на цени, които подбиват цените на промишлеността на Съюза, изразено като процент от последните, с между 22 % и 37 % въз основа на данните, предоставени от съдействащите производители износители. От това ниво на подбиване на цените и неблагоприятната ценова промяна за промишлеността на Съюза става ясно, че е настъпило значително потискане на цените.
(96)
Някои страни заявиха, че нивото на подбиване на цените следва да бъде изчислено единствено по отношение на ценовия компонент „добавена стойност“ (изключвайки разходите за алуминий). В действителност използването на тази методология би довело дори до по-високи нива на подбиване на цените. При положение обаче че дори изчислените по отношение на пълната цена нива на подбиване бяха значителни, този метод не беше разглеждан по-нататък.
(97)
Високото ниво на подбиване заедно с потискането на цените (вж. съображение 89 и следващите) по отношение на промишлеността на Съюза показва ясно изразеното влияние на дъмпинга в този случай.
(98)
С цел да се даде изпреварващ отговор на възможни въпроси по отношение на разликите между двата сегмента, беше извършен отделен анализ на двата сегмента въз основа на същата методология като описаната по-горе. Подбиването на цените и за двата сегмента остава значително (между 13 % и 30 % за продажбите в сегмента на ПОО и между 56 % и 63 % за продажбите в СП сегмента).
4. Внос от трети държави, различни от КНР
(99)
Таблицата по-долу показва промените на вноса от трети държави, различни от КНР.
Обеми на вноса в хиляди единици
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Турция
4 140
4 522
4 021
3 426
Индекс 2006 г. = 100
100
109
97
83
Пазарен дял (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Норвегия
1 079
1 210
1 106
520
Индекс 2006 г. = 100
100
112
102
48
Пазарен дял (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Южна Африка
490
851
790
700
Индекс 2006 г. = 100
100
173
161
143
Пазарен дял (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Други
3 746
4 029
3 690
2 928
Индекс 2006 г. = 100
100
108
99
78
Пазарен дял (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Както е видно от горепосоченото, Турция е вторият по големина вносител след КНР със значителен, но сравнително стабилен пазарен дял. Пазарният дял на вноса от трети държави, различни от КНР и Турция, намалява от 9 % през 2006 г. на 8,4 % през РП. Въздействието на цените на този внос върху състоянието на промишлеността на Съюза се обсъжда в съображения 136 и следващите.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Общи положения
(101)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху положението на промишлеността на Съюза от 2006 г. до РП.
(102)
Както е обяснено по-горе, трябваше да бъдат използвани разпоредбите за подбор на представителна извадка. За целта на анализа на вредата, показателите за вреда бяха анализирани на следните две нива.
-
Макроикономическите показатели (производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност, заплати и размер на дъмпинговите маржове) бяха оценени на нивото на общото производство на Съюза. Те са получени основно от въпросниците, представени от шестте включени в извадката дружества, и от допълнителните „мини“ въпросници. Тези въпросници се отнасят до дружества, представляващи повече от 80 % от общото производство на Съюза. За да бъде обхванато общото производство на Съюза, е необходимо да бъдат направени някои екстраполации за останалото производство освен получените от различни източници данни, най-вече данни от жалбата и събрани преди откриването данни. Винаги когато имаше възможност, всички тези фактори бяха съпоставени с цялостната информация от съответните статистически източници.
-
Анализът на микроикономическите елементи (стокови наличности, продажни цени, рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал и инвестиции и производствени разходи) беше извършен за отделни дружества, т.е. на нивото на онези производители от Съюза, които бяха включени в представителната извадка.
5.2. Макроикономически показатели
5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(103)
Таблицата по-долу показва промените в производството, производствения капацитет и използването на капацитета въз основа на общото производство на Съюза:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Производство (единици)
49 711
49 511
45 269
37 687
Индекс 2006 г. = 100
100
100
91
76
Производствен капацитет (единици)
53 762
53 378
53 819
51 588
Индекс 2006 г. = 100
100
99
100
96
Използване на капацитета (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Индекс 2006 г. = 100
100
100
91
79
(104)
Както е видно от таблицата по-горе, производството остава сравнително непроменено на ниво около 49,5 млн. единици през 2006 г. и 2007 г., след което намалява на 45,2 млн. единици през 2008 г. и на 37,6 млн. единици през РП - намаление от 24 % за разглеждания период. Степента на използване на капацитета намалява с 19,4 процентни пункта през същия период.
(105)
Основната причина за намалението на използването на капацитета, при положение че е налице намаление на капацитета, може да бъде единствено значителното намаление на производството.
5.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(106)
Данните по-долу представят обема на продажбите, пазарния дял и средните единични продажни цени въз основа на всички производители от Съюза.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Общ обем на продажбите на цялата промишленост на Съюза в хиляди единици
45 447
46 684
42 895
35 794
Индекс 2006 г. = 100
100
103
94
79
Пазарен дял (%)
78
75
74
72
Индекс 2006 г. = 100
100
97
95
93
(107)
Продажбите в ЕС се увеличават от 45,4 млн. единици през 2006 г. на 46,6 млн. единици през 2007 г., след което намаляват на 42,8 млн. единици през 2008 г. и на 35,7 млн. единици през РП. Общо през разглеждания период продажбите в ЕС намаляват с 21 %.
(108)
Всички производители от ЕС непрекъснато губят пазарен дял - от 78 % през 2006 г. на 75 % през 2007 г., 74 % през 2008 г. и 72 % през РП. Общо за разглеждания период това представлява загуба от 6 процентни пункта. За същия период китайският внос увеличава пазарния си дял с около 6 процентни пункта.
5.2.3. Заетост, производителност и заплати
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Брой заети лица
14 204
14 818
14 309
12 981
Индекс 2006 г. = 100
100
104
101
91
Производителност (единици/заето лице)
3 500
3 341
3 164
2 903
Индекс 2006 г. = 100
100
95
90
83
Годишни заплати (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Индекс 2006 г. = 100
100
89
83
82
(109)
Заетостта се увеличава от 14 204 заети лица в края на 2006 г. на 14 818 заети лица в края на 2007 г., след което намалява на 14 309 заети лица в края на 2008 г. и намалява още повече на 12 981 заети лица в края на РП. Най-съществено е намалението между 2008 г. и РП, когато за шест месеца се губят 1 328 работни места, което съответства на една десета от работната сила.
(110)
Едновременно с това производителността се изменя от 3 500 единици на заето лице през 2006 г. на 3 341 единици на заето лице през 2007, 3 164 единици на заето лице през 2008 г. и 2 903 единици на заето лице през РП. Спадът на производителността особено между 2008 г. и РП може да бъде обяснен с факта, че коригирането на броя на заетите лица не следва същото темпо като спада на производството. Това се обяснява с ограничената възможност на тази промишленост за пренастройване или временно спиране на работата на машините и оборудването и с големите разходи, свързани с компенсирането на персонала в случай на временно освобождаване от работа. Разследването показа, че по-специално между 2008 г. и РП заетостта намалява. Разходите за заплати намаляват през разглеждания период. Очаква се направените от промишлеността на Съюза през РП инвестиции да увеличат допълнително нейната ефективност и производителност в средносрочен и дългосрочен план.
5.2.4. Размер на действителния дъмпингов марж
(111)
Дъмпинговите маржове са посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Нещо повече, като се вземат предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се смята за незначително.
5.2.5. Вид на сключените договори
(112)
Както е посочено в съображение 20 и следващите, повечето произведени в Съюза КАПС се продават чрез тръжни процедури, обикновено организирани две години преди пускането на нов модел автомобил. Поради това Комисията разследва също сключените през разглеждания период договори (които се очаква да бъдат изпълнени след РП), за да установи дали могат да бъдат направени някакви заключения за вероятните промени на доставките от страна на промишлеността на Съюза след РП. Събраните данни обаче не позволяват на този етап да бъдат направени добре обосновани заключения, поради което ще бъдат разследвани допълнително.
5.3. Микроикономически показатели
5.3.1. Обща забележка
(113)
Трима от шестимата включени в извадката производители са големи групи с производствени структури в няколко държави-членки, докато останалите трима имат по-малкомащабни структури, концентрирани в една или две държави-членки. По време на разследвания период са затворени 3 производствени обекта на включените в извадката производители - първият през 2006 г., вторият през 2008 г. малко преди РП и последният към края на РП.
5.3.2. Стокови наличности
(114)
Данните по-долу представят обема на стоковите наличности на включените в извадката производители от Съюза в края на всеки период:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Стокови наличности (в хиляди единици)
2 204
2 444
2 359
2 173
Индекс 2006 г. = 100
100
111
107
99
(115)
Стоковите наличности остават под 12 % от производството. Следва да бъде припомнено, че този показател в случая не е много подходящ, тъй като производството на КАПС от промишлеността на Съюза се извършва в голяма степен по поръчка; стоковите запаси към даден момент се състоят най-вече от продадени, но все още недоставени стоки.
5.3.3. Продажни цени
(116)
Единичните продажни цени на включените в извадката производители от ЕС остават стабилни през 2006 г. и 2007 г. на около 49 евро за единица продукция, но намаляват на 48 евро на единица през 2008 г. и на 46,5 евро на единица през РП. Това съответства на намаление от над 6 % за разглеждания период и показва също много значителен спад през РП (вж. таблицата в съображение 89).
5.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал и инвестиции
(117)
Рентабилността на сходния продукт беше установена чрез изразяване на чистата печалба преди данъци от продажбите на сходния продукт на включените в извадката дружества като процент от оборота на тези продажби. Въпреки че рентабилността за 2006 г. и 2007 г. е все още положителна величина, положението се променя коренно през 2008 г. и РП вследствие на комбинация от намаляващи обеми на продажбите и намаление на продажните цени поради нееластичната структура на разходите на промишлеността и високите ѝ постоянни разходи.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Рентабилност (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Тенденцията на промяна на инвестициите в разглеждания продукт на включените в извадката производители от Съюза е показана в таблицата по-долу.
EUR
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Инвестиции (в хил. евро)
96 335
99 279
161 803
153 724
Индекс 2006 г. = 100
100
103
168
160
(119)
От таблицата е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си в разглеждания продукт дори в период на намаляваща рентабилност. Инвестициите са извършени предимно в машини и съоръжения с цел подобряване на ефективността. Тези увеличаващи се инвестиции показват, че промишлеността все още е имала способността да привлича капитал.
(120)
Въпреки тези усилия обаче възвращаемостта на инвестициите в разглеждания продукт намалява рязко през разглеждания период, достигайки величина от - 40 % през РП. Това потвърждава подкопаването на рентабилността на промишлеността и неспособността ѝ да генерира печалба от инвестициите.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Възвращаемост на инвестициите
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Индекс 2006 г. = 100
100
24
-27
-80
Паричен поток (като процент от оборота)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Индекс 2006 г. = 100
100
47
39
13
(121)
Включените в извадката производители са засегнати също от спад на оперативния паричен поток от 8,1 процентни пункта за разглеждания период, който отразява в голяма степен намалението на рентабилността. Резкият спад на този показател не може да бъде обяснен с увеличението на инвестициите, а е резултат от генерирането на по-малко парични средства от оперативна дейност. В действителност, тъй като промишлеността има структурната необходимост от постоянно влагане на парични средства за дълготрайни активи, спадът на паричния поток разкрива отслабващата позиция на промишлеността на Съюза и неспособността ѝ да разчита на самофинансиране.
5.3.5. Производствени разходи и разходи за суровини
(122)
В таблицата по-долу е показана промяната на средните разходи на включените в извадката производители за тон от разглеждания продукт.
В евро
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Средни производствени разходи (за единица продукция)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Средните разходи остават непроменени през разглеждания период на ниво от около средно 50 евро на единица.
6. Заключение относно вредата
(124)
Въз основа на горепосоченото се заключава временно, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Това заключение се подкрепя действително от броя на дружествата или производствените обекти, които щяха да прекратят дейността си (5 в сегмента на ПОО) или за които щяха да бъдат открити производства за несъстоятелност (21 в СП сегмента и 4 в сегмента на ПОО) през разглеждания период.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(125)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проучено дали понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на вноса от КНР
2.1. Общи положения
(126)
Налице е явно съвпадение във времето между увеличението на пазарния дял на дъмпинговия внос със 6 процентни пункта между 2006 г. и РП и загубата на пазарен дял от 6 процентни пункта за производителите от Съюза за същия период. При разследването беше установено също наличието на неблагоприятно въздействие на цените на дъмпинговия внос, които постоянно подбиват тези на производителите от Съюза.
(127)
Една от страните заяви, че пазарният дял на китайския внос е твърде малък, за да може да причини съществена вреда. Общ пазарен дял от 12 % обаче на чувствителен по отношение на цените пазар (особено що се отнася до сегмента на ПОО) не може да бъде счетен за малък.
(128)
Припомня се също така, че през разглеждания период обемите на вноса от КНР нарастват с около 65 %, а пазарният му дял почти се удвоява. Освен това, както беше обяснено в съображение 86 и следващите, цените на вноса от КНР са спаднали с 8 % (вж. съображение 89 и следващите) и се наблюдава значително подбиване на цените (вж. съображение 93 и следващите). Действително основните фактори, които трябва да бъдат взети предвид в разглеждания случай, са рязкото увеличение на вноса и установеното значително подбиване на цените.
(129)
Промишлеността на Съюза реагира на нанасящия вреда дъмпинг, като намалява цените си от 2007 г. насам. Поради оказвания от китайския внос натиск върху цените обаче промишлеността на Съюза не беше в състояние да запази пазарния си дял дори с намалени цени. Беше установено, че при тръжните процедури в сегмента на ПОО китайските оферти на ниски цени оказват определящо влияние за намалението на оферираните от промишлеността на Съюза цени. Въпреки намалението на цените от страна на промишлеността на Съюза обаче средната продажна цена на китайския внос е останала по-ниска от цените на промишлеността на Съюза. В резултат на това продажбите на промишлеността на Съюза намаляват значително през разглеждания период. При положение че китайските цени през РП намаляват още повече в сравнение с тези през 2006 г., промишлеността на Съюза отново е трябвало да намали цените си, за да остане на пазара. Рентабилността ѝ намалява до отрицателни стойности, което няма да ѝ даде възможност да продължи дейността си занапред.
(130)
Поради това е видно, че съществува непосредствена връзка между значителното увеличение на обема на вноса при все по-ниски цени и вредата, понесена от промишлеността на Съюза. По тази причина на настоящия етап може да се заключи, че между китайския внос на ниски цени и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, съществува причинно-следствена връзка.
2.2. Разделяне по сегменти на разглеждания продукт
(131)
Беше заявено, че ПОО и СП сегментите са два отделни канала за продажба, между които няма съществено взаимодействие. На това по-специално беше основано твърдението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, повечето от продажбите на която са насочени към сегмента на ПОО (85 % за включените в извадката производители), не е могла да бъде причинена от китайския внос, който е фокусиран най-вече върху СП сегмента и има ограничено присъствие в сегмента на ПОО.
(132)
Въпреки че каналите за дистрибуция са действително отделни, според констатациите на Комисията е възможно между тях да се осъществява известно взаимодействие, макар и непряко. С цел да се постигне най-пълно разбиране на положението обаче, двата сегмента бяха разгледани и поотделно.
(133)
На СП сегмента констатираната вреда със сигурност може да бъде отдадена на големите обеми китайски внос на ниски цени, които съставляват до 34 % от този сегмент. На сегмента на ПОО, който представлява основната част от потреблението в ЕС (35 млн. от около 50 млн. единици), китайското присъствие, изразено като обем на продажбите, е доста по-малко (най-много 6 %). Както вече беше обяснено обаче, трябва да се има предвид, че вредата, понесена във връзка с продажбите на сегмента на ПОО, е пряко следствие от ниските китайски цени и е действително ценово обусловено. По-специално има данни за това, че производителите на автомобили използват китайските оферти като референтна база, с което се оказва натиск към понижение на цените на КАПС на производителите от ЕС при тръжните процедури. За да запазят присъствието си на пазара, производителите от Съюза действително нямат друг избор, освен да се поддадат на натиска и да намалят цените си.
(134)
Освен това не може да бъде изключена вероятността тенденциите към намаляване на цените на СП сегмента да оказват влияние на цените на сегмента на ПОО. Действително сравнение между средните цени на СП и ПОО сегментите показа, че макар последните да са като цяло по-високи от първите до 2007 г., положението през 2008 г. и РП се променя. Това показва, че натискът към намаление на цените на сегмента на ПОО е доста по-ясно изразен през последните години.
(135)
Поради това се счита временно, че китайският внос е причинил вреда на промишлеността на Съюза както на СП сегмента, така и на сегмента на ПОО. При всички положения разследването по този въпрос ще продължи.
3. Влияние на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от трети държави, различни от КНР
3.1.1. Въздействие на вноса от Турция
(136)
Както е показано в съображение 99 и следващите, Турция е вторият по значимост вносител след Китай. Пазарният дял на турския внос за разглеждания период е около 7 % от пазара на ЕС. В таблицата по-долу са сравнени цените на вноса от всички трети държави с тези на производителите от ЕС.
В евро/единица
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Турция
40,8
42,6
52,4
40,7
Включени в извадката производители от ЕС
49,7
49,7
48
46,5
Китай
34,7
33,5
31,4
31,9
Разлика производители от Турция/ЕС
8,9
7,1
4,4
5,8
Разлика производители от Китай/ЕС
15
16,2
16,6
14,6
(137)
През разглеждания период турските цени са непрекъснато по-ниски от тези на включените в извадката производители от ЕС, освен през 2008 г. През РП разликата между цените на производителите от Турция и от Съюза е 5,7 EUR (+/- 12,3 % от цените в ЕС), докато съответната разлика в цените за Китай възлиза на 14,5 EUR (+/- 31 %). По тези съображения е обосновано да бъде заключено временно, че през РП по-ниските цени на вноса от Турция са оказали известно неблагоприятно въздействие върху положението на промишлеността на Съюза, но не до толкова значима степен, че да е възможно да бъде прекъсната причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Китай и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3.1.2. Въздействие на вноса от трети държави, различни от Турция
(138)
Що се отнася до вноса от държави, различни от Китай и Турция, общият им пазарен дял намалява от 9 % през 2006 г. на 8,3 % през РП (вж. съображение 99). Съответните цени за същия период остават близки до тези на производителите от Съюза. Въз основа на това се счита, че вносът от трети държави, различни от Китай и Турция, не е допринесъл за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3.2. Въздействие на икономическата криза
(139)
Някои от страните заявиха, че вносът от Китай е усвоен от увеличение на потреблението в ЕС през 2007 г. и че намалението на потреблението през 2008 г. съвпада с икономическата криза и едновременно настъпилото свиване на продажбите на автомобилната промишленост. Според това твърдение посочените фактори са основните причини за слабите резултати на промишлеността на Съюза.
(140)
Икономическата криза действително оказва неблагоприятно влияние върху положението на промишлеността на Съюза поради свиващите се нива на потреблението и намаляващите цени. Между 2008 г. и РП потреблението намалява с 14,5 %.
(141)
Производителите на КАПС осъществяват своята дейност в близко сътрудничество с автомобилната промишленост, която е сериозно засегната от кризата. В таблицата по-долу са показани промените на производствените обеми в областта на автомобилостроенето в Европа през разглеждания период. Вярно е, че автомобилите се оборудват с колела или от алуминий, или от стомана, като съотношение между двата вида е трудно да бъде установено. Няма данни обаче, че това съотношение се е променило значително през разглеждания период. Поради това не може да бъде изключено, че спадът в обемите на производство на автомобили - който действително е драстичен от края на 2008 г. до РП - се е отразил на обема на продажбите на производителите на КАПС. В таблицата по-долу е показано, че намалението на производствения обем е действително повече от 15 % между 2008 г. и РП.
В ЕС-27
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Производство в Европа (в хиляди единици)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Анализът на икономическите показатели на промишлеността на Съюза обаче показва, че тенденцията към намаление започва доста преди икономическата криза и съвпада във времето с началото на увеличението на пазарния дял на китайския внос. Данните за рентабилността например показват, че тенденцията към намаление започва между 2006 г. и 2007 г. (намаление с 2,5 процентни пункта), продължава между 2007 г. и 2008 г. (отново намаление с 2,2 процентни пункта) и достига върхова стойност от 6,9 процентни пункта спад между 2008 г. и РП.
(143)
Освен това китайският внос е продължил да увеличава присъствието си на пазара въпреки свиващото се потребление, като достига 12,4 % през РП. Обемът и пазарният му дял са нараствали постоянно, а цените му непрекъснато са подбивали тези на промишлеността на Съюза. Нормално е било да се очаква обаче, че кризата ще засегне по подобен начин всички участници на пазара. При все това, както беше обяснено по-горе, в разглежданата ситуация китайският внос се увеличава при цени, които подбиват значително цените в ЕС. Поради това не е необосновано да се заключи, че ако не беше настъпила икономическата криза, обемите и пазарният дял на китайския внос щяха да се увеличат дори повече.
(144)
По тези съображения е обосновано да се заключи, че не изглежда вероятно икономическият спад, дори да е допринесъл за понесената от промишлеността на Съюза вреда, сам по себе си да е фактор, който прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда. Точно обратното - логично би било обемът на вноса от Китай да намалее заедно със спада на потреблението, както е станало с вноса от други трети държави и най-вече с продажбите на промишлеността на Съюза (които, както следва да бъде припомнено, намаляват пропорционално на увеличението на китайския внос).
3.3. Въздействие на промените в представянето на промишлеността на Съюза по отношение на износа
(145)
Експортната дейност на производителите от Съюза остава слаба през разглеждания период (по-малко от 2 % от общите продажби на включените в извадката производители от ЕС). Поради това не е възможно да е оказала неблагоприятно въздействие върху недоброто положение на промишлеността на Съюза и не може да прекъсне причинно-следствената връзка.
3.4. Конкуренция между производителите от Съюза и концентрация на пазара на ЕС
(146)
Броят на производителите на КАПС (около тридесет), осъществяващи дейност на пазара на ЕС, предполага, че пазарът на ЕС е много конкурентен, макар че се характеризира също с висока степен на промишлена концентрация, като 3-те най-големи дружества имат дял от 60 % от общото производство, 2 други дружества - около 8 %, а следващите 4 дружества - около 4 %. Наличните данни за производствените обеми показват, че другите производители са малки или средни по големина дружества.
(147)
Следва да бъде отбелязано, че някои по-малки производители прекратиха производствената си дейност преди 2008 г., през 2008 г. и през РП. Това би могло да означава, че конкуренцията сред производителите от Съюза, както и явно продължаващият процес на концентрация, са допринесли за понесената от промишлеността на Съюза вреда. Данните от разследването обаче показват, че са засегнати не само малките производители. Действително по-големите и по-малките производители са засегнати по подобен начин от наблюдаваните промени. Поради това не може да бъде заключено, че конкуренцията сред производителите от Съюза е допринесла по какъвто и да е значителен начин за понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда.
3.5. Потребителски предпочитания относно колелата за превозни средства от стомана и от алуминий
(148)
Беше заявено, че намаляващото търсене на КАПС би могло да е свързано с икономическата криза промяна на потребителските предпочитания, които е възможно да се насочат към по-евтините колела от стомана. Не бяха представени обаче данни в подкрепа на това твърдение. На този етап и при липсата в досието на каквито и да било данни в подкрепа на твърдението, тази промяна не може да бъде потвърдена.
3.6. Продуктов микс
(149)
Някои от страните заявиха, че увеличението на китайския внос се е дължало на увеличено търсене на определени високотехнологични видове колела, произвеждани в КНР (т.е. ковани или спининговани колела), които не са произвеждани в ЕС (в значителни количества). Поради това не е възможно вносът от КНР да е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. При разследването беше установено обаче, че посоченият вид внос е представлявал само много малка част от общия внос от КНР. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(150)
Следва да бъде припомнено, че при разглеждания случай беше установено наличието на значително намаление на производството и продажбите, загуба на пазарен дял, както и потискане на цените, водещи до загуби за промишлеността на Съюза. Обемите на вноса от КНР, който подбива значително цените на промишлеността на Съюза, както и пазарният дял на този внос се увеличават през същия период.
(151)
Комисията анализира също всички други фактори, които е възможно да са допринесли за понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда. В това отношение беше констатирано, че е възможно икономическата криза, вносът от Турция и конкуренцията между производителите от Съюза, водещи до процес на концентрация, да са оказали известно въздействие върху свързаното с вредата положение. При все това се заключава временно, че тяхното въздействие не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и констатираната вреда, както е подробно изложено по-горе.
(152)
Поради това въз основа на гореизложения анализ на влиянието на всички известни фактори върху положението на промишлеността на Съюза се заключава временно, че между дъмпинговия внос от КНР и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда съществува причинно-следствена връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(153)
В разглеждания случай беше констатирано високо ниво на съдействие и подкрепа от страна на производителите от Съюза (повече от 70 %). Това предполага, че налагането на мерки явно е в интерес на производителите от ЕС.
(154)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза понася съществена вреда поради влиянието на подбиващия цените ѝ дъмпингов внос, както е подробно изложено в съображение 93 и следващите.
(155)
Може да се очаква, че промишлеността на Съюза ще извлече ползи от мерките, които вероятно ще предотвратят по-нататъшното рязко увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени.
(156)
В случай че мерките не бъдат наложени, може да се очаква увеличението на вноса на КАПС на ниски дъмпингови цени, особено в СП сегмента, да продължи със същите, ако не и с по-големи темпове. Освен това не може да бъде изключена вероятността увеличаващият се натиск върху цените и увеличаващият се пазарен дял на СП сегмента да окажат поне непряко влияние върху положението на сегмента на ПОО. В това отношение беше констатирано, че някои производители от засегнатата държава пренасочват или вече са пренасочили дейността си към средно и високо позиционираната част на СП сегмента, а впоследствие и към сегмента на ПОО, при това при много ниски цени. Може да се очаква тази тенденция да продължи и е много вероятно тя на свой ред да застраши също голямата група производители от Съюза, извършващи дейност в сегмента на ПОО. Тъй като финансовото положение и рентабилността на тези производители не са достатъчно стабилни, за да могат да устоят на по-нататъшния натиск върху цените, оказван от значително подбиващия цените им дъмпингов внос, е много вероятно това да доведе до постепенното изчезване на голям брой производители от Съюза, ако не и на всички тях.
2. Интерес на вносителите
(157)
При сформирането на представителната извадка (вж. съображение 13 по-горе) бяха избрани 5 несвързани вносители и 2 потребители вносители въз основа на обема на техния внос.
(158)
Съдействието на несвързаните вносители като цяло съответства на по-малко от 10 % от общия обем на вноса от КНР.
(159)
Разследването показа, че повечето от вносителите са специализирани в автомобилните принадлежности търговци. Сред тях могат да бъдат разграничени 2 категории. Едната категория се състои от дружества, които внасят и препродават КАПС със собствена търговска марка, производството на които е прехвърлено в КНР. Те обаче не са свързани с китайските износители. За тази категория вносители обикновено не може да се каже, че не извършват дейност в ЕС със значителна „добавена стойност“ (напр. проектиране, изследователска и развойна дейност), и понякога дори разполагат със собствен канал за дистрибуция и съответното ниво на заетост. Втората категория се състои от вносители/дистрибутори, които са търговци с насоченост по-скоро към обемите, отколкото към търговската марка. Тези вносители като цяло имат по-ниска структура на разходите и извършват дейност в Съюза с по-малко добавена стойност.
(160)
Ниското ниво на съдействие от страна на несвързаните вносители предполага, че налагането на мерки не би оказало значително въздействие върху дейността им. Действително за съдействащите вносители/дистрибутори беше констатирано, че препродажбата на китайски КАПС представлява между 1 % и 6 % от общия им оборот. Положението на дружествата с изнесено производство е по-сложно, тъй като препродажбата на китайски КАПС може са представлява почти целият им бизнес. Евентуалните мерки със сигурност биха оказали въздействие върху дейността им, макар че точната степен на това въздействие е трудно да бъде преценена на сегашния етап. Разследването по този въпрос ще продължи.
3. Интерес на потребителите
3.1. Общи положения
(161)
На около 20 установени потребители бяха изпратени въпросници за потребители. Тринадесет производители на автомобили оказаха съдействие при разследването. Съдействие оказаха също две сдружения, представляващи потребители и вносители на КАПС за „ПОО и СП сегментите“.
(162)
Въз основа на данни от Евростат вносът на съдействащите потребители представлява 19 % от общия внос от КНР. Данните от Евростат не дават възможност за точно определяне на това, дали продажбите от внос са осъществени за сегмента на ПОО или за СП сегмента. Както е посочено по-горе в съображение 133, все пак беше възможно да се направи разграничение между сегмента на ПОО и СП сегмента, което показа, че делът на сегмента на ПОО в общия внос от КНР е между 20 % и 30 %. По тези съображения е обосновано да се приеме, че съдействието от страна на сегмента на ПОО е било на много високо ниво.
(163)
Изглежда, че по принцип производителите на автомобили разчитат на китайски доставки само в ограничена степен. Индивидуалното разглеждане показва, че съдействащите производители на автомобили прилагат различни бизнес модели. Някои изобщо не извършват внос от Китай, вносът на други посреща по-малко от 5 % от нуждите им, но за някои той покрива до 30 % от тези нужди.
(164)
Както потребителите вносители, така и неосъществяващите внос потребители не подкрепят налагането на мерки. Един от основните им аргументи е, че производителите на автомобили имат интерес от запазването на разнообразието от източници на доставка и извличат ползи от конкуренцията на пазара на колела. Мерките биха ги направили прекалено зависими от ограничен брой европейски производители. Сам по себе си обаче този аргумент не изглежда да е от решаващо значение поради наличието на значителен по обем внос от други трети държави.
3.2. Разходи, свързани с мерките
(165)
КАПС представляват около 1 % от разходите за един автомобил. Така мярка от 20 % върху КАПС би довела до увеличение на разходите с 0,2 %. За производителите на автомобили, които внасят от Китай най-много 5 % от необходимите им КАПС, следователно, общото увеличение на разходите по отношение на цялото производство на автомобили би било 5 % от 0,2 %, т.е. 0,01 %. Дори за онези производители на автомобили, които внасят от Китай до 30 % от необходимите им КАПС, общото увеличение на разходите би било 30 % от 0,2 %, т.е. 0,06 %. Следователно мерките биха оказали много ограничено въздействие върху разходите. Освен това очевидно не е необичайна практиката внасяни от производители на автомобили КАПС на дадена цена (например 50 евро) да бъдат продавани на крайния потребител на три до четири пъти по-висока цена (т.е. 200 евро).
3.3. Разходи, свързани с промяна на доставчика
(166)
Както беше обяснено по-горе, КАПС за сегмента на ПОО обикновено се разработват 2 години преди пускането на нов модел автомобил. Всяка промяна на доставчика изисква време (поне 6 месеца) и може да е непосредствена причина за възникването на допълнителни разходи за оборудване и настройване на машини. Разследването показа обаче, че повечето производители на автомобили диверсифицират по правило източниците си на доставка, т.е. разпределят производството на даден модел КАПС между 2-ма (или повече) производители. Това разпределяне между повече от един източник се предприема и по отношение на онези модели, които се доставят от КНР, с цел гарантиране на сигурността на доставките. Поради това изглежда, че рискът от необходимостта да се промени доставчикът вече е отчетен като фактор при вземането на решението за доставяне от КНР. Освен това събраните по време на разследването договори показват, че в общия случай производителите на автомобили могат да прекратят съответния договор по всяко време без неустойка.
3.4. Други твърдения, направени от страните
(167)
Някои страни заявиха, че налагането на мита върху КАПС с произход от КНР би дало допълнително предимство на производителите на автомобили от Южна Корея освен митото с нулева ставка по предстоящото да влезе в сила Споразумение за свободна търговия (ССТ). Според това твърдение производителите на автомобили от Южна Корея биха продължили да имат достъп до евтини китайски КАПС и дори биха се ползвали от възстановяване на митото за изнасяните в ЕС автомобили (за платеното при вноса на някои части за автомобили мито може да бъде поискано възстановяване при износа на съответния автомобил). Евентуална антидъмпингова мярка върху китайските КАПС би поставила европейските производители на автомобили в конкурентно неизгодно положение спрямо южнокорейските автомобили, внасяни в ЕС при нулева ставка на митото.
(168)
В това отношение трябва да бъде отбелязано, че пазарният дял на автомобилите с произход от Южна Корея възлиза понастоящем само на 3 % от автомобилния пазар на ЕС. Въпреки че промяната във времето на вноса на корейски автомобили е трудна за предвиждане, отчитайки много ограниченото пряко въздействие на мерките върху разходите на производителите на автомобили от ЕС, на сегашния етап не може да бъде заключено, че налагането на антидъмпингови мерки върху КАПС от Китай би изиграло някаква съществена роля в това отношение.
4. Интерес на потребителите
(169)
Не бяха представени аргументи относно въздействието на евентуалните мерки върху крайните потребители. Този факт, както и ограниченото въздействие върху разходите и стратегиите за ценообразуване на производителите на автомобили, установени при разследването, не подкрепят, действително, вероятността за някакво съществено въздействие върху потребителските цени.
5. Интерес на доставчиците
(170)
Петима доставчици на суровини/оборудване за производителите на КАПС в Съюза отговориха на въпросниците за доставчици. Те доставят алуминиеви/първични леярски блокове, боя/грунд или машини с ниско налягане. По отношение на доставчиците на блокове, продажбите за промишлеността на Съюза представляват само малка част от тяхната дейност (под 6 % от общия им оборот), което показва сравнително ограничения им интерес към определянето на антидъмпингови мерки спрямо КАПС от Китай. Продажбите на други доставчици (на оборудване или на боя или на машини с ниско налягане) за промишлеността на Съюза варират между 30 % и 50 % от общия им оборот. При положение че тези дружества са малки или средни предприятия, жизнеспособността на промишлеността на Съюза е от основно значение за дейността им.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(171)
С оглед на гореизложеното беше направено временното заключение, че като цяло, въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват убедителни основания срещу налагането на временни мерки върху вноса на КАПС с произход от КНР.
Ж. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(172)
Предвид заключенията, направени по отношение на дъмпинга, произтичащата вреда, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни мерки с цел предотвратяване на по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос от КНР.
(173)
С цел определяне на нивото на тези мита бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на понесената от промишлеността на Съюза вреда.
(174)
Както е посочено в съображение 20, пазарът на КАПС се характеризира със съществуването на два сравнително обособени пазарни сегмента. При разследването беше установено също, че продажбите на производителите от Съюза са били насочени основно към сегмента на ПОО, на който се реализират 85 % от всички продажби на промишлеността на Съюза.
(175)
С оглед на налагането на временни мерки беше счетено за целесъобразно да бъде направена оценка на маржа на вредата, при който се отчита тази особеност на пазара.
(176)
В сегмента на ПОО купувачите на КАПС (които са производители на автомобили) обикновено изготвят поръчките си в съответствие с тръжни процедури. В резултат на това един и същ модел колела, предназначен за монтиране на един и същ модел автомобили, може в немалък брой случаи да бъде поръчан на няколко доставчика, често едновременно на доставчик от Китай и от ЕС. Беше счетено временно, че този тръжен процес отразява точно и надеждно обичайно съществуващата ценова конкуренция през РП между доставчиците от Китай и от Съюза, когато те се конкурират в рамките на една и съща тръжна процедура.
(177)
Поради това беше счетено за целесъобразно маржът на намаляване на цените да бъде изчислен въз основа на цените, установени по данните, представени от производители от ЕС и китайски износители, когато са се конкурирали в рамките на едни и същи тръжни процедури.
(178)
При изчисляване на митото, необходимо за премахване на влиянието на вредоносния дъмпинг, беше счетено, че каквато и да е мярката, тя следва да даде възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да постигне разумна печалба. Що се отнася до производствените разходи, беше направена корекция за отчитане на действителната загуба, понесена от промишлеността на Съюза през РП (- 5,4 %). Освен това беше счетено, че разумната печалба от продажбите на сходния продукт в Съюза преди данъчно облагане, която може да се очаква да бъде постигната от промишленост от дадения вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос, следва да бъде оценена в съпоставка с постигнатата през 2006 г. рентабилност, която е възлизала на + 3,2 %. Действително обемът на вноса от Китай през посочената година е бил все още сравнително малък. На тази основа беше изчислена непричиняваща вреда цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза.
(179)
Полученият въз основа на гореизложеното марж на намаляване на цените е 20,6 %.
(180)
Този резултат беше потвърден и чрез допълнително изчисление въз основа на сравнение на някои тръжни договори, представени от някои производители на автомобили в хода на разследването. Действително в случаите, когато производители на автомобили са поръчвали един и същ модел КАПС както на китайски производител, така и на производител от Съюза, размерът на установения марж на намаляване на цените след отчитане на направените корекции, както е обяснено в съображение 93 и следващите по-горе, беше от същия порядък като установения в предходното съображение.
(181)
Отбелязва се, че посоченият марж на намаляване на цените е по-нисък от дъмпинговите маржове, установени по-горе в съображение 76 и следващите, и поради това следва да послужи за основа за определяне на нивото на митото в съответствие с правилото за по-малкото мито.
(182)
Предвид прилаганата в случая методология за определяне на нивото на отстраняване на вредата се счита за практически невъзможно да бъдат определяни индивидуални ставки на антидъмпинговото мито в съответствие с второто изречение от член 9, параграф 5 от основния регламент. Това се дължи по-специално на липсата на надеждни данни за провеждане на анализ по отделни дружества. Вследствие на това се взема временното решение да бъде наложено антидъмпингово мито за цялата държава върху целия внос от Китай на нивото на маржа на намаляване на цените от 20,6 %.
2. Временни мерки
(183)
Предвид гореизложеното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от КНР следва да бъде наложено временно антидъмпингово мито. В този случай митническата ставка следва да бъде определена на нивото на установения марж на вредата.
(184)
Поради това предложеното антидъмпингово мито възлиза на 20,6 %.
З. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(185)
Гореизложените временни констатации ще бъдат оповестени на всички заинтересовани страни, които ще бъдат приканени да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани. Техните коментари ще бъдат анализирани и взети под внимание, когато това е обосновано, преди да бъдат взети окончателни решения. Освен това следва да се отбележи, че констатациите относно налагането на антидъмпингови мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани за целите на изготвянето на окончателни констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на колела от алуминий за автомобилните превозни средства от позиции от 8701 до 8705 от КН, независимо дали са с техните принадлежности и дали са снабдени с гуми, понастоящем класирани в кодове по КН ex 8708 70 10 и ex 8708 70 50 (кодове по ТАРИК 8708701010 и 8708705010) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на описания в параграф 1 продукт е 20,6 %.
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна на сумата на временното мито.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се нарушава член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на неговото влизане в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Регламентът е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 10 май 2010 година.
REGULAMENTUL (UE) NR. 404/2010 AL COMISIEI
din 10 mai 2010
de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Inițierea procedurii
(1)
La 13 august 2009, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2), inițierea unei proceduri antidumping cu privire la importurile în Uniune de anumite roți de aluminiu provenind din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „țara în cauză” sau „RPC”).
(2)
Procedura a fost inițiată în urma plângerii introduse la 30 iunie 2009 de către Asociația Fabricanților de Roți din Europa (EUWA) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă o proporție majoră, în acest caz, peste 50 %, din producția totală din Uniune de anumite roți de aluminiu. Plângerea conținea elemente de probă cu privire la existența dumpingului pentru produsele în cauză și a prejudiciului material rezultat. Elementele de probă respective au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.
2. Părțile vizate de procedură
(3)
Comisia a informat în mod oficial reclamantul, producătorii din Uniune menționați în plângere, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din RPC, importatorii, comercianții, utilizatorii, furnizorii, asociațiile cunoscute ca fiind interesate, precum și reprezentanții RPC, cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de inițiere.
(4)
Au fost audiate toate părțile interesate care au înaintat o solicitare în acest sens și care au dovedit că existau motive speciale pentru a fi audiate.
(5)
Având în vedere numărul mare de producători-exportatori din RPC și de importatori și producători din Uniune, în avizul de inițiere s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori și importatorii și producătorii din Uniune au fost rugați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de inițiere.
(6)
În total, 36 de societăți sau grupuri de societăți afiliate (denumite în continuare „grupuri”) din RPC s-au prezentat și au comunicat informațiile solicitate în termenul stabilit. Aceste 36 de societăți sau grupuri produceau și/sau exportau produsul în cauză pe piața Uniunii Europene în perioada de anchetă și și-au exprimat dorința de a fi incluse în eșantion. Acestea au fost considerate societăți cooperante și s-a avut în vedere includerea lor în eșantion. Nivelul de cooperare din partea RPC, respectiv procentul exporturilor realizate către UE efectuate de către societățile chineze cooperante în raport cu totalul exporturilor din RPC către UE a fost de peste 90 %.
(7)
În urma consultării părților în cauză în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a selectat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, un eșantion bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi care poate face în mod rezonabil obiectul anchetei ținând seama de timpul disponibil și de răspândirea geografică a societăților sau a grupurilor cooperante. Eșantionul selectat cuprinde patru (grupuri de) societăți, reprezentând 47 % din exporturile către UE ale celor 36 de societăți sau grupuri cooperante și aproximativ 43 % din totalul exporturilor către UE efectuate de RPC. Autoritățile din RPC și Camera de Comerț din China au fost de acord cu eșantionul ales de Comisie, dar au solicitat includerea în eșantion a cel puțin alte două (grupuri de) societăți. Totuși, având în vedere faptul că eșantionul ales inițial cuprinde 20 de societăți din 4 grupuri, s-a luat hotărârea că nu se mai pot adăuga alte societăți sau grupuri, deoarece astfel nu ar fi posibilă finalizarea investigațiilor în termenul prevăzut de lege.
(8)
Cinci producători-exportatori din RPC, care nu au fost incluși în eșantion, au solicitat o examinare individuală și au furnizat informațiile relevante în termenul stabilit, în vederea aplicării articolelor 9 alineatul (6) și 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, având în vedere dimensiunea eșantionului, care a cuprins patru grupuri incluzând multe societăți, Comisia concluzionează, în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază, că nu se poate aproba nicio examinare individuală a producătorilor-exportatori din RPC care nu au fost incluși în eșantion, deoarece aceasta ar complica inutil procedura și ar împiedica încheierea anchetei în timp util.
(9)
Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC să depună o cerere pentru acordarea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP) sau pentru o examinare individuală în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază, dacă doreau să procedeze astfel, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori din China care au depus o astfel de cerere, precum și autorităților din China.
(10)
Avizul de inițiere a fost trimis unui număr de aproximativ 40 de producători de roți de aluminiu (aluminium road wheels, ARW) din Uniune. S-au primit 17 răspunsuri. Cinci grupuri de societăți au fost incluse în eșantion, deoarece au fost considerate reprezentative pentru producția totală din Uniune în ceea ce privește volumul vânzărilor și producției în UE (peste 75 %), acoperirea geografică și tipul de activitate, și anume vânzările realizate către producătorii de echipamente originale (OEM) și pe așa-numita piață din aval (aftermarket, AM); pentru mai multe detalii, a se vedea considerentul (19) și următoarele. Deși majoritatea vânzărilor realizate de producătorii UE incluși în eșantion au fost direcționate către segmentul OEM, doi dintre producătorii din eșantion au vândut și către segmentul AM. În eșantion au fost reprezentate și societăți care nu au depus nicio plângere.
(11)
În timpul anchetei, părțile au înaintat noi argumente cu privire la presupusele diferențe dintre segmentele OEM și AM. Pentru a obține informații mai relevante, s-a luat hotărârea ca eșantionul să fie extins pentru a include încă un producător (major) care își desfășoară activitatea în segmentul AM.
(12)
Reclamanții au solicitat păstrarea confidențialității numelor lor, de teama măsurilor de retorsiune din partea clienților sau a concurenței. Comisia a considerat că există într-adevăr o posibilitate a luării unor măsuri de retorsiune și a acceptat ca numele acestora să nu fie divulgate. După inițierea procedurii, toate societățile cooperante au fost de acord să își dezvăluie numele în calitate de societăți cooperante, dar nu în calitate de reclamanți, după caz.
(13)
Avizul de inițiere a fost trimis unui număr de aproximativ 80 de importatori/utilizatori de ARW. S-au primit 40 de răspunsuri din partea unor societăți reprezentând aproximativ o treime din totalul importurilor din China. 12 răspunsuri au fost primite din partea unor importatori, iar restul din partea unor utilizatori. În eșantion au fost incluse 7 societăți (5 importatori și 2 utilizatori).
(14)
Comisia a trimis chestionare către 6 producători din Uniune selecționați pentru eșantion, către producătorii-exportatori din eșantion selectați pentru RPC, către cei care au solicitat acordarea unui tratament individual și către cei 7 importatori selecționați pentru eșantion. În plus, au fost trimise chestionare către utilizatori și către alți producători cooperanți.
(15)
Răspunsuri la chestionar au fost primite de la patru producători-exportatori chinezi incluși în eșantion și de la cinci producători-exportatori chinezi care au solicitat un tratament individual, în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. Au fost primite răspunsuri și de la șase producători din Uniune incluși în eșantion, de la trei importatori neafiliați vreunui producător-exportator, de la nouă alți producători din Uniune și de la 13 utilizatori. Au fost primite observații și din partea Camerei de Comerț din China și de la două asociații de utilizatori.
(16)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea provizorie a dumpingului, a prejudiciului cauzat și a interesului Uniunii și a efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
Producători din Uniune
-
Grupul Borbet:
Borbet Solingen GmbH - Germania
-
Grupul Heyes Lemmerz:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Republica Cehă
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Italia
-
Grupul Ronal:
-
Ronal AG - Elveția
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Polonia
-
Speedline s.r.l. - Italia
-
Mapsa S. Coop. L. - Spania
-
AEZ - Germania
-
Française de Roues S.A.S.V.- Franța
(b)
Producători-exportatori și societățile lor afiliate din RPC
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co. Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng).
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
(c)
Societăți afiliate din Uniune
-
OZ Deutschland, Biberbach (Germania)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Italia)
(d)
Societăți afiliate din Singapore
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
(e)
Utilizatori
-
Renault - Franța
-
BMW - Germania
(17)
Ținând seama de necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori cărora ar fi fost posibil să nu li se acorde TEP, s-au efectuat verificări destinate stabilirii valorii normale, pe baza datelor din Turcia, ca țară analoagă, la sediul următoarelor societăți:
(f)
Producători din Turcia
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Perioada de anchetă
(18)
Ancheta de dumping și prejudiciu s-a efectuat în perioada 1 iulie 2008 - 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(19)
Produsul în cauză constă în roți de aluminiu pentru autovehicule încadrate la codurile NC 8701 - 8705, cu sau fără accesoriile acestora, având sau nu pneuri montate, originare din Republica Populară Chineză (produsul în cauză), încadrate în prezent la codurile NC ex 8708 70 10 și ex 8708 70 50.
(20)
Produsul în cauză este comercializat în Uniune prin intermediul a două canale de distribuție: către segmentul producătorilor de echipamente originale (OEM) și către segmentul așa-numitei piețe din aval (AM). În segmentul OEM, producătorii de autoturisme organizează licitații pentru ARW (cu aproximativ doi ani înainte de lansarea unui nou model de autoturism) și sunt implicați în procesul de dezvoltare a unei noi roți care va purta denumirea lor comercială. Producătorii din Uniune și exportatorii chinezi concurează în cadrul acelorași licitații. În sectorul AM, ARW sunt proiectate, dezvoltate de producătorii ARW și poartă numele acestora, pentru a fi apoi vândute comercianților cu ridicata, comercianților cu amănuntul, companiilor de tuning, atelierelor auto etc.
(21)
Un exportator a susținut că ARW destinate segmentului OEM ar trebui excluse din domeniul de aplicare al procedurii deoarece sunt montate numai pe autoturisme noi, în timp ce ARW destinate segmentului AM sunt destinate înlocuirii roților OEM pe parcursul duratei de viață a unui model de autoturism. Argumentul este contradictoriu deoarece confirmă faptul că ARW destinate segmentului AM sunt fabricate în așa fel încât să corespundă ARW destinate segmentului OEM și să aibă aceeași performanță ca acestea. În realitate, ARW destinate segmentului AM pot fi produse prin intermediul unor procese diferite de producție (3), la toate diametrele și greutățile, cu toate tipurile de finisare etc. Diferența dintre ARW destinate segmentului OEM și cele destinate segmentului AM se referă doar la canalele diferite de distribuție, această diferență generând implicarea industriei autoturismelor în procesul de dezvoltare și proiectare a roții. S-a susținut, de asemenea, că modul de stabilire a prețurilor pentru ARW destinate segmentului OEM și cele destinate segmentului AM diferă, în primul caz având legătură cu prețul cotat la London Metal Exchange (LME). Într-adevăr, producătorii de autoturisme utilizează o așa-numită formulă de preț cu baza zero. Aceasta cuprinde trei elemente: 1. prețul aluminiului (variabil, în funcție de LME), 2. valoarea adăugată, costurile transformării și 3. o primă fixă în funcție de calitate. Această metodă de stabilire a prețurilor este ajustată în funcție de nevoile industriei autoturismelor, dar componentele costurilor sunt aceleași atât pentru ARW destinate segmentului OEM, cât și pentru cele destinate segmentului AM.
(22)
În consecință, deși ARW destinate segmentelor OEM și AM au diferite canale de distribuție, acestea au în comun aceleași caracteristici fizice și tehnice și sunt interschimbabile. Prin urmare, s-a considerat că acestea alcătuiesc un singur produs omogen. În plus, ARW sunt comercializate și importate din China în cantități semnificative prin ambele canale de vânzare. Având în vedere aceste constatări, se concluzionează cu titlu provizoriu că excluderea ARW destinate segmentului OEM din domeniul de aplicare al anchetei nu este justificată.
(23)
O parte interesată a solicitat excluderea roților pentru carturi deoarece carturile nu sunt încadrate la codurile NC 8701 - 8705. Cu toate acestea, partea interesată nu a reușit să demonstreze neincluderea carturilor la codurile NC sus-menționate; cererea fiind, prin urmare, în mod provizoriu respinsă.
(24)
Aceeași parte a susținut că roțile pentru vehiculele de teren (ATV) ar trebui, de asemenea, excluse din domeniul de aplicare al procedurii, deoarece acestea sunt fundamental diferite în raport cu roțile fabricate pentru alte autovehicule. Cu toate acestea, anumite ATV-uri ar putea fi încadrate la codurile NC 8701 - 8705, motiv pentru care roțile acestora se încadrează în domeniul de aplicare al acestei anchete. În consecință, cererea fost în mod provizoriu respinsă.
2. Produsul similar
(25)
S-a constatat că produsul în cauză și roțile de aluminiu pentru autovehicule fabricate și vândute pe piața internă a RPC și pe piața internă a Turciei, țară selectată provizoriu drept țară analoagă, precum și roțile de aluminiu pentru autovehicule fabricate și vândute în Uniune de industria din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice esențiale și au aceleași aplicații. Prin urmare, aceste produse sunt considerate provizoriu ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. DUMPING
1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață
(26)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală trebuie să fie determinată în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a facilita referirea la ele, aceste criterii sunt prezentate mai jos în formă rezumată:
-
deciziile economice se adoptă ținându-se seama de semnalele pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile pieței;
-
firmele au un set clar de evidențe contabile de bază, care sunt revizuite de către un auditor independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate (IAS), și sunt aplicate în toate scopurile;
-
nu există denaturări importante determinate de vechiul sistem al economiei planificate;
-
legislația privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și certitudinea juridică; și
-
operațiunile de schimb valutar se realizează la cursurile pieței.
(27)
În prezenta anchetă, toate grupurile de exportatori incluși în eșantion au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au răspuns la formularul de cerere a TEP în termenul prevăzut.
(28)
Pentru toate grupurile de exportatori incluși în eșantion, Comisia a căutat toate informațiile necesare și a verificat toate informațiile comunicate în cererea de statut de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață la sediile grupurilor în cauză.
(29)
Ancheta a arătat că TEP nu poate fi acordat nici unuia dintre cele patru grupuri de societăți chineze deoarece niciunul dintre acestea nu îndeplinește toate criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, din motivele expuse în continuare.
(30)
Niciunul dintre grupurile de exportatori incluse în eșantion nu a reușit să demonstreze că îndeplinește criteriul 1, din cauza intervenției statului în deciziile cu privire la principala materie primă (aluminiul).
(31)
Într-adevăr, în cazul tuturor grupurilor incluse în eșantion, se pare că marea majoritate a aluminiului utilizat pentru producția de roți de aluminiu pentru autovehicule este achiziționat de pe piața internă chineză pe baza unor contracte pe termen lung. Prețurile se bazează pe cotațiile aluminiului primar de pe piețele la vedere din China, plus o taxă de transformare [în cazul unei societăți, de asemenea, în funcție de Shanghai Futures Exchange (SHFE)]. În acest sens, trebuie precizat că pe piețele la vedere, cotațiile merg în paralel cu SHFE.
(32)
În acest sens, trebuie remarcat faptul că statul chinez are un rol esențial în stabilirea prețurilor aluminiului primar și intervine continuu pe piață printr-o serie de instrumente.
(33)
În primul rând, pentru aluminiul primar destinat exportului se percepe TVA în valoare de 17 % (în timp ce TVA pentru exportul bunurilor finite se restituie) plus o taxă de export de 15 %.
(34)
În al doilea rând, statul intervine prin intermediul mecanismelor de stabilire a prețurilor în Shanghai Futures Exchange (SHFE), care este o bursă închisă pentru societățile înregistrate în China și pentru cetățenii chinezi. Această intervenție din partea statului în SHFE, prin intermediul mecanismelor de stabilire a prețurilor, este legată de poziția sa atât în calitate de vânzător de aluminiu primar, cât și de cumpărător prin Biroul Rezervei de Stat și alte organisme de stat. În plus, statul stabilește zilnic limite de preț prin normele SHFE, care au fost aprobate de către autoritatea națională de reglementare, Comisia de Reglementare a Valorilor Mobiliare din China („CRVMC”).
(35)
Un alt exemplu de intervenție din partea statului este recentul pachet de stimulente al guvernului chinez, menit să limiteze efectele crizei economice. La sfârșitul anului 2008, Biroul Rezervei de Stat a început un program de achiziționare a aluminiului de la turnătorii, în vederea susținerii acestora în contextul diminuării cererii ca urmare a crizei financiare globale. Aceste achiziții susținute de stat au absorbit majoritatea stocurilor de pe piața internă, ducând la creșterea prețurilor în prima jumătate a anului 2009.
(36)
Acesta a fost considerat un factor de bază în ceea ce privește intervenția statului în deciziile firmelor cu privire la materiile prime. Într-adevăr, actualul sistem chinez de taxe mari de export și nerambursare a TVA pentru exportul aluminiului primar și al altor materii prime, alături de lipsa taxelor de export și nerambursarea TVA pentru exporturile produselor din aval și intervenția statului în stabilirea prețurilor în SHFE, au condus în primul rând la o situație în care prețurile aluminiului de pe piața chineză continuă să fie influențate de stat. Astfel, s-a ajuns la o situație fără precedent în care prețurile LME diferă semnificativ de cele de pe piața chineză (4). Între jumătatea anului 2005 și sfârșitul anului 2008, prețurile LME au fost semnificativ mai mari decât cele de pe piețele chineze, subliniind lipsa oricărui arbitraj relevant între piețele chineze și piețele din restul lumii.
(37)
Astfel, multiplele denaturări provocate de stat în ceea ce privește prețurile aluminiului primar de pe piața chineză influențează deciziile producătorilor chinezi de roți de aluminiu în legătură cu achiziționarea de materii prime. În plus, aceștia se bucură de un avantaj datorat acestor denaturări, în sensul că achiziționează de obicei de pe piața chineză, de la furnizori locali care utilizează ca referință prețurile de pe piețele chineze la vedere (sau SHFE), dar pot în același timp cumpăra anumite cantități la prețurile LME atunci când prețurile de pe piața chineză sunt mai mari, ca urmare a intervenției statului.
(38)
În plus, pe lângă situația generală prezentată mai sus, alte trei grupuri nu îndeplinesc alte cerințe ale criteriului 1 din cauza intervenției semnificative a statului cu privire la importante decizii economice. În cazul unuia dintre grupuri, o societate aflată în proprietatea statului are drepturi de veto disproporționate în raport cu participația sa în dintre societățile sale, în ceea ce privește anumite decizii esențiale. Pentru majoritatea societăților care fac parte dintr-un alt grup, statul intervine semnificativ în unele decizii esențiale fie deoarece societățile sunt deținute integral de stat, fie deoarece administratorul care reprezintă acționarul public are drepturi de veto cu privire la decizii importante privind societatea. De asemenea, deși societățile au susținut contrariul, ancheta a indicat că Departamentul de Stat al Muncii are drepturi de veto în ce ceea ce privește ocuparea forței de muncă în două dintre aceste societăți. În sfârșit, în cazul celui de-al treilea grup, familia care controlează grupul are legături cu partidul de guvernământ, iar statul intervine în mod semnificativ în ceea ce privește una dintre societățile care aparține grupului cu privire la anumite decizii importante, având în vedere că administratorul care reprezintă acționarul public are un drept de veto cu privire la importante decizii legate de societate.
(39)
În cazul unuia dintre grupuri, există o încălcare evidentă a principiilor contabile de bază în toate societățile care fac parte din grup. Nu au fost respectate în special IAS 1 (prezentarea situațiilor financiare), IAS 12 (impozitul pe profit) și IAS 16 (imobilizări corporale). Astfel, se consideră că înregistrările contabile nu au fost pregătite și verificate în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. În ceea ce privește un alt grup, Comisia a constatat nerespectarea IAS 1 și IAS 31.
(40)
În cazul unui grup, există denaturări evidente în ceea ce privește drepturile de folosință ale terenului și achiziționarea de active imobilizate pentru mai multe societăți, iar majoritatea societăților care aparțin grupului au beneficiat de regimuri fiscale preferențiale, de rambursarea impozitelor și de subvenții care reprezintă denaturări nesoluționate datând din perioada sistemului economiei planificate. Aceste denaturări au fost semnificative, de exemplu din punctul de vedere al cifrei de afaceri.
(41)
În ceea ce privește un alt grup inclus în eșantion, trei dintre societățile acestuia au beneficiat de regimuri fiscale preferențiale, care reprezintă denaturări nesoluționate datând din perioada sistemului economiei planificate. Aceste denaturări pot fi considerate semnificative, de exemplu din punctul de vedere al cifrei de afaceri.
(42)
În ceea ce privește un alt grup, se pare că două dintre societățile acestuia nu respectă criteriul 3. Prima a plătit dreptul de folosință a terenului cu mare întârziere după data scadenței, fără a primi penalizări, în pofida faptului că în contract se stipula în mod clar aplicarea unor penalități. Aceasta înseamnă un sprijin direct din partea statului (care este proprietarul final al terenului) în faza de început a societății. În ceea ce privește a doua societate, acesta a fost înființată în urma unei achiziții a activelor unui producător de roți de aluminiu cu capital de stat, în condițiile unei economii planificate, ceea ce înseamnă un avantaj necorespunzător în etapa inițială a unei societăți.
(43)
Un grup a susținut că achiziționarea de active de la un producător deținut de stat s-a realizat în condițiile economiei de piață. Cu toate acestea, partea nu a reușit să demonstreze că întreaga operațiune poate fi considerată ca fiind lipsită de denaturările determinate de fostul sistem al economiei planificate.
(44)
În sfârșit, societățile care aparțineau unui alt grup au beneficiat de scutiri semnificative de taxe și de un sprijin financiar semnificativ, ceea ce a avut un impact important asupra situației lor financiare, de exemplu din punctul de vedere al cifrei de afaceri.
(45)
Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele concluziilor referitoare la TEP grupurilor de exportatori vizați din RPC, autorităților RPC, Camerei de Comerț din China și reclamantului. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest sens.
(46)
Un grup a acuzat faptul că Comisia nu a luat o hotărâre cu privire la TEP în termenul de trei luni prevăzut în regulamentul de bază și a susținut că exportatorii au luat toate măsurile necesare înainte de acest termen pentru a-i permite Comisiei să cunoască efectele pe care decizia sa cu privire la statutul respectiv le-ar putea avea asupra calculului marjei de dumping. Cu alte cuvinte, se susține că TEP ar trebui evaluat în termenul de trei luni în cazul în care răspunsurile la chestionarele antidumping sunt furnizate în acest termen. În caz contrar, există riscul ca informațiile furnizate în chestionarul antidumping să influențeze decizia de acordare a TEP.
(47)
Cu toate acestea, în cazul de față, ar trebui subliniat că nu se poate lua o decizie privind TEP în decurs de 3 luni, deoarece majoritatea informațiilor privind TEP au fost colectate în timpul vizitelor de verificare care s-au încheiat după termenul de trei luni. În orice caz, astfel cum s-a explicat mai sus, decizia de a refuza TEP în cazul grupurilor exportatoare incluse în eșantion s-a bazat exclusiv pe o evaluare atentă a celor 5 criterii de acordare a TEP precizate în articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(48)
În ceea ce privește criteriul 1, s-a susținut că există într-adevăr un arbitraj între piețele chineze și LME, având în vedere că în timpul perioadei de anchetă s-au efectuat mai multe exporturi minore de aluminiu către/din China. Acest argument nu poate fi acceptat în vederea diferențelor de preț dintre piețele chineze și LME.
(49)
În ceea ce privește criteriul 2, au fost puse în discuție o serie de aspecte legate de unele dintre incompatibilitățile cu diferite IAS constatate de Comisie în evidențele contabile a două societăți. Cu toate acestea, niciun element al argumentelor prezentate nu permite formularea unei concluzii potrivit căreia oricare dintre aceste două societăți deține un set clar de registre contabile care sunt revizuite de către un auditor independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate.
(50)
În ceea ce privește criteriul 3, au fost înaintate mai multe argumente. În primul rând, s-a susținut că impactul sprijinului financiar, al drepturilor de utilizare a terenurilor și al altor avantaje, precum scutirile de taxe, nu a determinat denaturări semnificative ale situației financiare ale societăților. Acest argument nu poate fi acceptat deoarece impactul acestor sisteme este semnificativ din punctul de vedere al cifrei de afaceri.
(51)
S-a subliniat, de asemenea, că mai multe sisteme de sprijin și avantaje fiscale nu au vizat o anumită societate și, astfel, nu se poate considera că acestea sunt rezultatul efectului rezidual al sistemului economiei planificate. În acest sens, trebuie subliniat că analiza TEP urmărește să stabilească dacă există o intervenție din partea statului, fie că aceasta este sau nu specifică unei anumite societăți. În orice caz, temeiul de fapt al afirmației este incorect. Într-adevăr, avantajele de care se bucură societățile în cazul de față pot fi considerate specifice deoarece toate vizează un anumit tip de societăți: de exemplu societățile străine, societățile stabilite într-o anumită zonă, care au desfășurat negocieri ad hoc cu autoritățile locale pentru a primi subvenții, societățile care achiziționează echipamente de pe piața internă, care își modernizează tehnologia, care participă la târguri, care fac investiții în cercetare și dezvoltare etc.
(52)
În sfârșit, s-a susținut că scutirile și reducerile de la plata impozitului pe profit pentru societățile străine, care au intrat în vigoare în 2005, nu reprezintă o denaturare care provine din sistemul economiei planificate. Această interpretare nu poate fi acceptată. Într-adevăr, criteriul 3 nu se referă la acțiunile limitate în ceea ce privește perioada (până în 1998, când China a început să aplice regulile economiei de piață) sau domeniul de aplicare, ci la acțiunile care implică intervenția statului în modelarea mediului de afaceri prin măsuri tipice pentru o economie planificată, precum ratele discriminatorii de impozitare.
(53)
Pe baza celor de mai sus, niciuna dintre societățile din RPC care au solicitat TEP nu a putut demonstra că îndeplinește criteriile enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. În consecință, s-a considerat că TEP ar trebui să fie respins pentru toate aceste societăți. Comitetul consultativ a fost consultat și nu a exprimat nicio obiecție cu privire la aceste concluzii.
2. Tratamentul individual
(54)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă aplicabilă la scară națională, dacă este cazul, pentru țările care intră sub incidența articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, cu excepția cazurilor în care societățile în cauză sunt în măsură să demonstreze, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, că prețurile lor de export, cantitățile exportate, condițiile și modalitățile de vânzare sunt stabilite în mod liber, că operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței și că o eventuală intervenție a statului nu este de natură să permită circumvenția măsurilor, în cazul în care exportatorii beneficiază de rate individuale ale taxelor.
(55)
Toate grupurile exportatoare care au solicitat TEP au solicitat, de asemenea, tratament individual în cazul neacordării TEP. Pe baza informațiilor disponibile, se stabilește cu titlu provizoriu că două dintre cele patru grupuri din RPC incluse în eșantion îndeplinesc toate cerințele pentru acordarea unui tratament individual. În ceea ce privește două grupuri incluse în eșantion, se refuză acordarea unui tratament individual. Într-adevăr, intervenția statului în ceea ce privește CITIC Dicastal și Baoding permite circumvenția măsurilor în cazul în care exportatorii primesc fiecare rate individuale ale taxelor, în special având în vedere faptul că aceste două grupuri au două societăți mixte comune care fabrică produsul în cauză.
(56)
Dintre cele patru grupuri exportatoare din RPC incluse în eșantion, următoarele grupuri trebuie analizate fiecare în parte:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Valoare normală
3.1. Alegerea țării analoage
(57)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP trebuie să fie stabilită pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite într-o țară analoagă.
(58)
În avizul de inițiere, Comisia a indicat intenția sa de a folosi Turcia drept țară analoagă, în scopul de a stabili valoarea normală, iar părțile interesate au fost invitate să prezinte observații cu privire această alegere.
(59)
Un singur exportator s-a opus acestei alegeri și a propus Malaysia ca țară alternativă, însă a afirmat ulterior că societățile din Malaysia nu doresc să coopereze cu Comisia.
(60)
Comisia a examinat dacă Turcia reprezenta o alegere satisfăcătoare ca țară analoagă. S-a concluzionat că Turcia, care are cinci producători naționali și importuri semnificative din țările terțe reprezintă o piață foarte competitivă. În plus, nu au existat diferențe semnificative în ceea ce privește procesul de producție al producătorilor din Turcia și al celor din Republica Populară Chineză. Având în vedere cele de mai sus, în urma anchetei nu s-a constatat niciun motiv pentru care Turcia să nu fie considerată adecvată în scopul stabilirii valorii normale. În plus, producătorii turci vând tipuri de produse comparabile cu cele exportate de RPC.
(61)
Doi producători din Turcia au răspuns la chestionarul trimis tuturor producătorilor de roți de aluminiu din Turcia.
(62)
Informațiile furnizate în răspunsurile producătorilor cooperanți din Turcia au fost verificate in situ și s-au dovedit a fi informații fiabile, pe baza cărora ar putea fi stabilită o valoare normală.
(63)
Prin urmare, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că Turcia reprezintă o țară analoagă potrivită și satisfăcătoare în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
3.2. Determinarea valorii normale
(64)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din țara analoagă, astfel cum se precizează mai jos:
(65)
Produsul în cauză a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă din Turcia.
(66)
S-a analizat dacă vânzările pe piața internă ar putea fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat stabilind, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către consumatori independenți de pe piața internă, pe durata perioadei de anchetă.
(67)
În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț de vânzare net egal sau mai mare decât costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și atunci când media ponderată a prețului pentru acel tip era egală sau mai mare decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real. Acest preț s-a calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne pentru acel tip, realizate în cursul PA, indiferent dacă aceste vânzări au fost profitabile sau nu.
(68)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs reprezenta 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau atunci când media ponderată a prețului mediu pentru acel tip era mai mică decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile numai pentru acel tip.
(69)
În cazul unui tip de produs pentru care nu au existat vânzări profitabile, valoarea normală s-a bazat pe costurile de fabricație ale tipului de produs comercializat pe piața internă, pe costurile generale și administrative („costurile SG&A”) și pe o valoare rezonabilă a profitului pe piața internă.
(70)
În sfârșit, pentru un număr restrâns de tipuri de produse, valoarea normală a fost calculată pe baza valorii normale a unor tipuri comparabile de produse, cu o ajustare în privința diferențelor fizice.
3.3. Prețurile de export
(71)
În toate cazurile în care produsul în cauză a fost exportat către clienți independenți din Uniune, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.
(72)
În cazul în care vânzările s-au realizat prin intermediul unui importator sau comerciant afiliat, prețurile de export s-au calculat în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, plecându-se de la prețurile de revânzare ale importatorului/comerciantului afiliat respectiv către primii clienți independenți din Uniune. S-au făcut ajustări pentru toate costurile efectuate între momentul importului și cel al revânzării, inclusiv pentru a ține seama de costurile legate de vânzări, de costurile generale și administrative și de profit. În ceea ce privește marja de profit, s-a folosit profitul realizat de un importator/comerciant neafiliat al produsului în cauză, întrucât profitul efectiv al importatorului/comerciantului afiliat nu a fost considerat ca fiind fiabil, având în vedere relația dintre producătorii-exportatori și importatorul/comerciantul afiliat.
3.4. Comparația
(73)
Valoarea normală și prețurile de export au fost comparate în condiții franco fabrică. În scopul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, prin ajustări, de diferențe care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
(74)
Comparația dintre roțile exportate din RPC și a cele comercializate pe piața turcă de producătorii cooperanți turci s-a realizat prin diferențierea vânzărilor către segmentul OEM de cele către segmentul AM.
(75)
În plus față de cele de mai sus, s-au efectuat ajustări corespunzătoare în legătură cu costurile de transport, de asigurare, de manipulare și auxiliare, de ambalare, de credit, de impozitare indirectă și pentru comisioane bancare, în toate cazurile în care acestea au apărut ca fiind rezonabile, exacte și susținute de elemente de probă verificate.
4. Marje de dumping
4.1. Pentru producătorii-exportatori cooperanți, incluși în eșantion, cărora li s-a acordat TI
(76)
Pentru cele două societăți incluse în eșantion cărora li s-a acordat tratament individual, marjele de dumping s-au stabilit prin compararea valorii normale medii ponderate stabilite pentru producătorii turci care au cooperat pe deplin, cu prețul mediu ponderat de export către Uniune al fiecărei societăți, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază.
(77)
Marjele de dumping, exprimate ca procent din prețul de import la frontiera Uniunii Europene, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Societatea comercială
Marja de dumping
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2. Pentru toți ceilalți producători-exportatori cooperanți
(78)
Marja de dumping pentru societățile incluse în eșantion cărora nu li s-a acordat statut de societăți care funcționează în condițiile economiei de piață sau tratament individual și pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion a fost calculată ca medie ponderată a rezultatelor aferente tuturor societăților incluse în eșantion. Calculele pentru cele două societăți, cărora nu li s-a acordat nici TEP nici TI, au fost realizate în același mod precum se prezintă la alineatul 76. Această marjă de dumping exprimată ca un procentaj din prețul de import CIF la frontiera Uniunii Europene este de 48,7 %.
4.3. Pentru toți ceilalți producători-exportatori
(79)
Având în vedere că RPC a dat dovadă de un mare grad de cooperare, marja de dumping la scară națională aplicabilă tuturor celorlalți exportatori din RPC s-a calculat la nivelul marjei celei mai ridicate stabilite pe baza tranzacțiilor efectuate de un producător-exportator cooperant. În consecință, marja de dumping reziduală exprimată ca un procent din prețul de import la frontiera Uniunii Europene, înainte de vămuire, este de 69,3 %.
D. PREJUDICIU
1. Producția din Uniune
(80)
ARW sunt produse de aproximativ 30 de societăți, situate în numeroase țări UE. Societățile care au susținut plângerea și au cooperat la anchetă au reprezentat peste 85 % din totalul producției din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă.
(81)
Producția totală din Uniune și baza anchetei au fost stabilite pe baza tuturor informațiilor disponibile, inclusiv informațiile furnizate în plângere, datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după inițierea anchetei, informațiile obținute de la producătorii incluși în eșantion și de la alți producători cooperanți. Aceste informații au permis confirmarea existenței și a nivelului de producție a acelor producători care nu au cooperat la anchetă.
(82)
S-a constatat că un producător inclus în eșantion importă produsul în cauză din RPC și îl revinde pe piața Uniunii. Cu toate acestea, prin comparație cu vânzările sale globale, importurile rămân marginale și nu afectează încadrarea sa ca producător al Uniunii.
2. Consum la nivelul Uniunii
(83)
În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează.
Consum la nivelul Uniunii
2006
2007
2008
PA
Unități (în mii)
58 607
62 442
58 313
49 508
Indice 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Consumul în cadrul Uniunii (5) a fost stabilit prin adăugarea importurilor bazate pe datele Eurostat la vânzările UE ale producătorilor Uniunii. Importurile de ARW sunt încadrate la două coduri ex NC care includ și alte produse. Pentru a evalua partea ocupată de ARW în cadrul fiecărui cod NC, cota importurilor acestora în cadrul codurilor NC 8708 70 10 și 8708 70 50 a fost stabilită la nivelul fiecărei țări, pe baza metodologiei sugerate în plângere. Având în vedere că importurile au fost raportate pe cantități, conversia în unități s-a realizat de asemenea cu referire la metodologia sugerată în plângere (utilizându-se o greutate medie pe unitate). Aceste date au fost supuse unei verificări încrucișate și confirmate prin datele furnizate de exportatorii chinezi incluși în eșantion. Livrările în UE au fost calculate prin adăugarea celor efectuate de producătorii Uniunii incluși în eșantion la cele efectuate de alți producători (date colectate în etapa anterioară inițierii procedurii, obținute de la reclamant, anumite estimări fiind realizate pe baza datelor primite de la producătorii incluși în eșantion).
(85)
În total, consumul a scăzut cu 15,5 % în cursul perioadei examinate, dar a urmat o tendință inegală, înregistrând o scădere majoră de 15,1 % între 2008 și PA. Acesta a crescut de la 58,6 milioane de unități în 2006, la 62,4 milioane de unități în 2007, scăzând apoi la 58,3 milioane de unități în 2008 și la 49,5 milioane de unități în cursul anchetei.
3. Importurile din RPC
3.1. Volumul și cota de piață a importurilor de produs în cauză
(86)
Volumul și cota de piață a importurilor din RPC au evoluat după cum urmează:
Volumul importurilor în mii de unități
2006
2007
2008
PA
RPC
3 703
5 144
5 809
6 137
Indice 2006 = 100
100
139
157
166
Cota de piață (%)
6,3
8,2
10
12,4
Sursă: Eurostat și datele privind vânzările Uniunii colectate de la producătorii din Uniune.
(87)
Volumul importurilor chineze a crescut de la 3,7 milioane de unități în 2006, la 5,1 milioane de unități în 2007, 5,8 milioane de unități în 2008 și 6,1 milioane de unități în cursul perioadei de anchetă. Astfel, acesta a crescut cu peste 66 % între 2006 și PA.
(88)
Cota de piață a importurilor chineze s-a dublat. Aceasta a crescut de la 6,3 % în 2006, la 8,2 % în 2007, 10 % în 2008 și 12,4 % în cursul perioadei de anchetă. În ansamblu, importurile chineze au câștigat 6,1 puncte procentuale în cursul perioadei examinate.
3.2. Prețul importurilor
(89)
În tabelul de mai jos este prezentată o comparație între prețurile medii de import din China (conform Eurostat, deoarece chestionarele exportatorilor se referă numai la PA și nu includ anii precedenți) și prețurile medii de vânzare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
EUR/unitate
2006
2007
2008
PA
China
34,7
33,5
31,4
31,9
Producătorii din UE incluși în eșantion
49,7
49,7
48
46,5
Diferență
15
16,2
16,6
14,6
(90)
Prețurile medii de import din RPC au scăzut continuu între 2006 și 2008 cu 9,5 %, înregistrând apoi o ușoară creștere în cursul perioadei de anchetă, cu 0,5 %. În cursul perioadei examinate, prețurile au scăzut cu 8 %.
(91)
Având în vedere această comparație de preț, se poate concluziona că în cursul perioadei examinate prețurile de import din China au fost, per total, tot timpul cu mult mai scăzute decât prețurile producătorilor incluși în eșantion, determinându-i pe aceștia din urmă efectueze importante reduceri de preț.
3.3. Subcotarea prețului
3.3.1. Observații generale
(92)
Cazul de față este caracterizat de divizarea în două canale de distribuție, și anume segmentul OEM și segmentul AM. În plus, majoritatea vânzărilor producătorilor din Uniune se concentrează pe segmentul OEM, în timp ce importurile din China se îndreaptă în special către segmentul AM (aproximativ 70 % din importurile din RPC). Astfel, există o asimetrie în ceea ce privește canalizarea segmentată a vânzărilor din industria Uniunii, pe de o parte și importurile chineze, pe de altă parte.
3.3.2. Subcotarea
(93)
Prețurile de vânzare de pe piața Uniunii au fost comparate, raportând prețurile industriei din Uniune incluse în eșantion la importurile din țara în cauză. Prețurile de vânzare relevante ale industriei din Uniune incluse în eșantion au fost prețurile practicate față de clienții independenți, ajustate, după caz, la nivelul franco fabrică, adică prețurile nete de orice reduceri și rabaturi, cheltuielile de transport în Uniune nefiind incluse.
(94)
Aceste prețuri au fost comparate cu prețurile practicate de producătorii-exportatori chinezi, după deducerea oricărui rabat, și ajustate, după caz, la nivelul CIF la frontiera Uniunii și au făcut obiectul unei ajustări corespunzătoare, pentru a se ține cont de costurile de vămuire și de costurile ulterioare importului.
(95)
Comparația a arătat că, în cursul perioadei de anchetă, produsul în cauză importat a fost vândut în Uniune la prețuri care au subcotat prețurile industriei din Uniune, cu 22 %-37 % din acestea din urmă, procente calculate pe baza datelor furnizate de producătorii exportatori cooperanți. Având în vedere nivelul de subcotare și evoluția negativă a prețurilor industriei din Uniune, este evident că a avut loc o diminuare semnificativă a prețurilor.
(96)
Unele părți au susținut că nivelul de subcotare ar trebui calculat prin raportarea sa numai la componenta „valorii adăugate” a prețului (fără a include costul aluminiului). Într-adevăr, utilizarea acestei metodologii ar duce la un nivel inegal de subcotare. Cu toate acestea, având în vedere că nivelurile de subcotare calculate prin raportarea la prețul integral au fost deja semnificative, această metodă nu a mai fost analizată.
(97)
Nivelul de subcotare ridicat și scăderea prețurilor [a se vedea considerentul (89) și următoarele] în cadrul industriei din Uniune demonstrează efectul pronunțat al dumpingului în acest caz.
(98)
Pentru a anticipa orice posibile întrebări referitoare la diferențele dintre cele două segmente, s-a realizat o analiză separată a ambelor segmente, pe baza aceleiași metodologii descrise mai sus. Subcotarea rămâne semnificativă pentru ambele segmente (între 13 și 30 % pentru vânzările OEM și între 56 și 63 % pentru vânzările AM).
4. Importurile din țările terțe, altele decât RPC
(99)
Următorul tabel demonstrează evoluțiile importurilor din țările terțe, altele decât RPC.
Volumul importurilor în mii de unități
2006
2007
2008
PA
Turcia
4 140
4 522
4 021
3 426
Indice 2006 = 100
100
109
97
83
Cota de piață (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norvegia
1 079
1 210
1 106
520
Indice 2006 = 100
100
112
102
48
Cota de piață (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Africa de Sud
490
851
790
700
Indice 2006 = 100
100
173
161
143
Cota de piață (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Altele
3 746
4 029
3 690
2 928
Indice 2006 = 100
100
108
99
78
Cota de piață (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Astfel cum se arată mai sus, Turcia este cel de-al doilea importator ca mărime după RPC, cu o cotă de piață semnificativă, dar relativ stabilă. Cota de piață a importurilor din țările terțe, altele decât RPC și Turcia a scăzut de la 9 % în 2006 la 8,4 % în cursul perioadei de anchetă. Impactul prețurilor acelor importuri asupra situației industriei din Uniune este discutat la considerentul (136) și următoarele.
5. Situația industriei din Uniune
5.1. Generalități
(101)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a cuprins și o evaluare a tuturor factorilor și indicilor economici care au influențat situația acestei industrii între 2006 și perioada de anchetă.
(102)
Astfel cum s-a explicat mai sus, a fost necesară utilizarea dispozițiilor privind eșantionarea. În scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost analizați la următoarele două niveluri.
-
Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, numărul de angajați, productivitatea, salarii și importanța marjelor de dumping) au fost evaluați la nivelul întregii producții din Uniune. Aceste date au fost colectate în principal din chestionarele furnizate de șase societăți incluse în eșantion și din mini-chestionarele suplimentare. Aceste chestionare se referă la societăți care reprezintă peste 80 % din totalul producției din Uniune. Pentru a acoperi întreaga producție a Uniunii, s-au făcut câteva extrapolări în ceea ce privește producția rămasă, pe lângă datele disponibile de la diverse surse, în special datele furnizate de reclamant și datele colectate înaintea inițierii procedurii. Toți acești factori au fost supuși unei verificări încrucișate cu informațiile globale furnizate în statisticile relevante, oricând acest lucru a fost posibil.
-
Analiza elementelor microeconomice (stocuri, prețuri de vânzare, rentabilitate, fluxul de numerar, randamentul investițiilor, capacitatea de majorare a capitalului și a investițiilor, costuri de producție) a fost realizată pentru fiecare societate în parte, adică la nivelul acelor producători din Uniune care au fost incluși în eșantion.
5.2. Indicatori macroeconomici
5.2.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
(103)
Tabelul de mai jos arată, pe baza producției totale a Uniunii, evoluția producției, a capacității de producție și a gradului de utilizare a capacității.
2006
2007
2008
PA
Producția (unități)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indici 2006 = 100
100
100
91
76
Capacitatea de producție (unități)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indici 2006 = 100
100
99
100
96
Utilizarea capacității (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indici 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Așa cum se arată în tabelul de mai sus, producția a rămas relativ stabilă, de aproximativ 49,5 milioane de unități în 2006 și în 2007, scăzând apoi la 45,2 milioane de unități în 2008 și la 37,6 milioane de unități în PA, o scădere de 24 % în cursul perioadei examinate. În aceeași perioadă, rata de utilizare a capacității a pierdut 19,4 puncte procentuale.
(105)
Principala cauză a scăderii ratei de utilizare a capacității, în prezența unei reduceri a capacității, poate să fie atribuită exclusiv diminuării semnificative a producției.
5.2.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
(106)
Cifrele de mai jos reprezintă volumul vânzărilor, cota de piață și prețurile unitare medii la vânzare, pe baza tuturor producătorilor din Uniune.
2006
2007
2008
PA
Volumul vânzărilor în întreaga industrie din Uniune în mii de unități
45 447
46 684
42 895
35 794
Indici 2006 = 100
100
103
94
79
Cota de piață (%)
78
75
74
72
Indici 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Vânzările UE au crescut de la 45,4 milioane de unități în 2006 la 46,6 milioane de unități în 2007, scăzând apoi la 42,8 milioane de unități în 2008 și la 35,7 milioane de unități în PA. Per total, vânzările UE au scăzut cu 21 % în cursul perioadei examinate.
(108)
Toți producătorii UE au pierdut continuu din cota de piață, de la 78 % în 2006, la 75 % în 2007, 74 % în 2008 și 72 % în PA. Aceasta reprezintă o pierdere totală de 6 procente în cursul perioadei examinate. În același timp, cota de piață a importurilor chineze a câștigat aproximativ 6 puncte procentuale.
5.2.3. Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile
2006
2007
2008
PA
Număr de angajați
14 204
14 818
14 309
12 981
Indici 2006 = 100
100
104
101
91
Productivitate (unități/angajat)
3 500
3 341
3 164
2 903
Indici 2006 = 100
100
95
90
83
Salarii anuale (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Indici 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Numărul de angajați a crescut de la 14 204 angajați la sfârșitul anului 2006 la 14 818 angajați la sfârșitul anului 2007; a scăzut la 14 309 la sfârșitul anului 2008, numărul angajaților continuând să scadă până la 12 981, la sfârșitul PA. Aceasta înseamnă o pierderea a 1 328 de locuri de muncă, între 2008 și PA, ceea ce reprezintă peste o zecime din forța de muncă, în decurs de șase luni.
(110)
În paralel, productivitatea a trecut de la 3 500 de unități pe angajat în 2006 la 3 341 de unități pe angajat în 2007, 3 164 de unități pe angajat în 2008 și 2 903 de unități pe angajat în cursul perioadei de anchetă. Scăderea productivității, în special între 2008 și PA, poate fi explicată prin faptul că redimensionarea forței de muncă nu s-a făcut în același ritm cu scăderea producției. Acest lucru se este cauzat de posibilitatea limitată de reconversiune a acestei industrii sau prin închiderea temporară a utilajelor, precum și prin costurile ridicate ale indemnizațiilor acordate personalului în caz de disponibilizare. Ancheta a arătat că numărul de angajați a scăzut în special în intervalul dintre 2008 și PA. Costul salariilor a scăzut în cursul perioadei examinate. Se așteaptă ca investițiile efectuate de industria din Uniune în timpul PA să își mărească în continuare eficacitatea și productivitatea pe termen mediu și lung.
5.2.4. Amploarea marjei de dumping efective
(111)
Marjele de dumping sunt prezentate anterior, în partea privind dumpingul. Toate marjele stabilite sunt semnificativ superioare nivelului de minimis. În plus, având în vedere volumele și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping, impactul marjei de dumping efective nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.
5.2.5. Contextul contractual
(112)
Așa cum se arată la considerentul (20) și următoarele, majoritatea ARW produse în Uniune sunt comercializate prin licitații organizate în medie cu doi ani înainte de lansarea unui nou model de autoturism. În consecință, Comisia a examinat, de asemenea, contractele încheiate în cursul perioadei luate în considerare (care intră în vigoare după PA), pentru a stabili dacă se poate formula o concluzie cu privire la evoluția probabilă a livrărilor în ceea ce privește industria din Uniune după PA. Datele colectate nu permit însă în această etapă stabilirea unor concluzii bine întemeiate și vor fi supuse unor noi investigații.
5.3. Indicatori microeconomici
5.3.1. Observații generale
(113)
3 dintre cei 6 producători incluși în eșantion sunt mari grupuri cu capacități de producție în mai multe state membre, în timp cei ceilalți trei au structuri mai puțin importante concentrate în unul sau două state membre. În cursul perioadei examinate, 3 dintre unitățile de producție ale producătorilor incluși în eșantion au fost închise, prima în 2006, a doua în 2008 cu puțin înainte de PA, iar ultima spre sfârșitul PA.
5.3.2. Stocuri
(114)
Cifrele de mai jos reprezintă volumul stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion, la sfârșitul fiecărei perioade:
2006
2007
2008
PA
Stocuri (în mii de unități)
2 204
2 444
2 359
2 173
Indice 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Stocurile au rămas sub 12 % din producție. Se reamintește faptul că acest indicator nu este foarte relevant, deoarece în Uniunea Europeană, producția de ARW are loc în mare măsură la comandă, iar stocul existent la un moment dat reprezintă în principal bunurile vândute care nu au fost încă livrate.
5.3.3. Prețurile de vânzare
(116)
Prețurile unitare de vânzare ale producătorilor din UE incluși în eșantion au fost stabile în 2006 și în 2007, situându-se la aproximativ 49 EUR pe unitate, dar au scăzut la 48 EUR pe unitate în 2008 și la 46,5 EUR pe unitate în cursul perioadei de anchetă. Aceasta reprezintă o scădere de peste 6 % în cursul perioadei luat în considerare și indică în același timp o scădere semnificativă în PA [a se vedea tabelul de la considerentul (86)].
5.3.4. Rentabilitatea, fluxul de lichidități, randamentul investițiilor și capacitatea de mobilizare a capitalului și a investițiilor
(117)
Rentabilitatea produsului similar a fost determinată prin exprimarea profitului net înainte de impozitare care rezultă din vânzările produsului similar de către societățile incluse în eșantion, ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări. În timp ce pentru 2006 și 2007 pragul de rentabilitate era încă depășit, situația s-a schimbat drastic în 2008 și în PA din cauza scăderii volumului vânzărilor, reducerii prețurilor de vânzare și a unei structuri rigide a costurilor industriei, costurile fixe fiind ridicate.
2006
2007
2008
PA
Rentabilitate (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Tendința investițiilor în produsul în cauză ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion este prezentată în tabelul următor.
În EUR
2006
2007
2008
PA
Investiții (în mii EUR)
96 335
99 279
161 803
153 724
Indici 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Tabelul demonstrează că industria din Uniune și-a majorat investițiile în produsul în cauză, chiar și atunci când s-a confruntat cu diminuarea rentabilității. Investițiile s-au realizat în special în utilaje pentru îmbunătățirea eficienței. Investițiile tot mai mari indică faptul că industria a avut totuși capacitatea de a mobiliza capital.
(120)
Totuși, în pofida acestor eforturi, randamentul investițiilor (return on investment, ROI) în produsul în cauză a înregistrat o scădere bruscă în cursul perioadei examinate, atingând - 40 % în PA. Aceasta confirmă deteriorarea rentabilității industriei și incapacitatea sa de a genera profit din investiții.
2006
2007
2008
PA
Randamentul investițiilor (ROI)
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Indici 2006 = 100
100
24
-27
-80
Fluxul de lichidități (ca procentaj din cifra de afaceri)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Indici 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
În perioada luată în considerare, producătorii incluși în eșantion au înregistrat și o scădere a fluxului operațional de lichidități cu 8,1 puncte procentuale, ceea ce reflectă în mare măsură scăderea rentabilității. Eșecul acestui indicator nu poate fi atribuit creșterii investițiilor, ci afacerilor operaționale care generează mai puține lichidități. De fapt, întrucât industria necesită aporturi constante de numerar pentru activele fixe, diminuarea fluxului de lichidități indică incapacitatea crescândă a industriei din Uniune și imposibilitatea sa de a se baza pe autofinanțare.
5.3.5. Costurile de producție și costul materiilor prime
(122)
Tabelul de mai jos prezintă costul mediu pe tonă în ceea ce privește produsul în cauză realizat de producătorii incluși în eșantion.
În EUR
2006
2007
2008
PA
Costul mediu de producție (pe unitate)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Costul mediu a rămas constant în cursul perioadei examinate, în medie, la un nivel de aproximativ 50 EUR pe unitate.
6. Concluzii privind prejudiciul
(124)
Din aceste motive, se concluzionează cu titlu provizoriu că industria din Uniune a suferit prejudicii importante. Această concluzie este într-adevăr susținută de numărul de societăți sau de unități de producție care s-au închis (5 în segmentul OEM) sau care au intrat în insolvență (21 în segmentul AM și 4 în segmentul OEM) în cursul perioadei examinate.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Introducere
(125)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă prejudiciul semnificativ suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză. Mai mult, au fost analizați factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut aduce prejudicii industriei din Uniune, pentru a se asigura că orice prejudiciu cauzat de acești factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
2. Impactul importurilor din RPC
2.1. Generalități
(126)
Există o coincidență clară între creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping, a căror cotă de piață a câștigat 6 puncte procentuale între 2006 și PA și scăderea cu 6 puncte procentuale a cotei de piață înregistrate de producătorii Uniunii în aceeași perioadă. Ancheta a stabilit de asemenea existența unor efecte negative ale prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping, care au fost în permanență subcotate în raport cu cele practicate de producătorii din Uniune.
(127)
O parte a susținut că cota de piață a importurilor originare din RPC este prea mică pentru a cauza prejudicii semnificative. Cu toate acestea, o cotă de piață globală de 12 %, pe o piață sensibilă la prețuri (în special în ceea ce privește segmentul OEM) nu poate fi considerată mică.
(128)
Trebuie amintit că volumul importurilor din RPC a crescut cu aproximativ 65 %, iar cota de piață estimată a acestora aproape că s-a dublat în cursul perioadei examinate. În plus, astfel cum s-a explicat la considerentul (86) și următoarele, prețurile de import din RPC au scăzut cu 8 % [a se vedea considerentul (89) și următoarele] și a avut loc o diminuare semnificativă a prețurilor [a se vedea considerentul (93) și următoarele]. Într-adevăr, creșterea bruscă a importurilor și diminuarea semnificativă a prețurilor sunt factorii principali care trebuie luați în considerare în acest caz.
(129)
Industria din Uniune a reacționat la dumpingul prejudiciabil reducându-și prețurile începând cu 2007. Cu toate acestea, din cauza presiunii exercitate de prețurile importurilor din China, industria din Uniune nu a fost în măsură să își păstreze cota de piață nici la aceste prețuri reduse. În cadrul licitațiilor din segmentul OEM, s-a constatat că ofertele la preț scăzut din China au jucat un rol esențial în reducerea prețurilor oferite de industria din Uniune. Totuși, în pofida reducerilor de preț efectuate de industria din Uniune, prețul mediu de vânzare al importurilor din China a rămas mai scăzut decât prețurile practicate de industria din Uniune. În consecință, vânzările industriei din Uniune au scăzut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate. Având în vedere că în cursul perioadei de anchetă prețurile din China au scăzut și mai mult în comparație cu anul 2006, industria din Uniune a trebuit să își reducă încă o dată prețurile, pentru a se menține pe piață. Rentabilitatea sa a scăzut sub pragul minim - fapt ce nu-i va permite să-și continue operațiunile în timp.
(130)
Prin urmare, este clar că există o puternică legătură între creșterea semnificativă a volumelor importurilor la prețuri tot mai scăzute și prejudiciul suferit de către industria din Uniune. În consecință, se poate concluziona că, în această etapă, există o legătură de cauzalitate între importurile la prețuri scăzute din China și prejudiciul semnificativ suferit de industria din Uniune.
2.2. Segmentarea în ceea ce privește produsul în cauză
(131)
S-a argumentat că OEM și AM sunt două canale de vânzări distincte, fără a exista vreo interacțiune semnificativă între ele. Pe această bază, s-a susținut în special că prejudiciul suferit de industria din Uniune, care își canalizează majoritatea vânzărilor către segmentul OEM (85 % dintre producătorii incluși în eșantion), nu ar fi putut fi cauzat de importurile din China care se concentrează în mod predominant pe segmentul AM și se adresează doar în mică măsură segmentului OEM.
(132)
Deși canalele de distribuție sunt într-adevăr distincte, conform constatărilor Comisiei, este posibilă o anumită interacțiune, deși nu directă. Cu toate acestea, pentru a avea o imagine cât mai completă a situației de față, cele două segmente au fost luate în considerare separat.
(133)
În segmentul AM, prejudiciul constatat poate fi cu siguranță atribuit volumelor mari de importuri la prețuri scăzute din China, care reprezintă până la 34 % din acest segment. În segmentul OEM, care reprezintă majoritatea consumului UE (35 milioane de unități din aproximativ 50), prezența chineză în ceea ce privește volumul este mult mai mică (maximum 6 %). Totuși, astfel cum s-a explicat deja, trebuie să se rețină că prejudiciul suferit cu privire la vânzările OEM este determinat de prețurile scăzute din China și are într-adevăr legătură cu prețurile. Mai exact, există indicii că producătorii de autoturisme utilizează ofertele din China ca punct de referință, ceea ce conduce la diminuarea prețurilor producătorilor de ARW din UE în cadrul licitațiilor. Pentru a rămâne pe piață, producătorii din Uniune nu au altă soluție decât să cedeze și să își reducă prețurile.
(134)
De asemenea, nu se poate exclude faptul că tendințele de diminuare a prețurilor din segmentul AM au un efect asupra prețurilor OEM. Într-adevăr, o comparație între prețurile AM și OEM a arătat că în timp ce cele din urmă au fost în medie mai mari decât primele până în 2007, acest lucru s-a schimbat în 2008 și în cursul perioadei de anchetă. Aceasta indică faptul că presiunea prețurilor de pe segmentul OEM a fost mult mai pronunțată în ultimii ani.
(135)
În consecință, se consideră în mod provizoriu că importurile din China au cauzat prejudicii industriei din Uniune atât în ceea ce privește segmentul AM, cât și segmentul OEM. În orice caz, acest lucru va fi examinat în continuare.
3. Efectele altor factori
3.1. Impactul importurilor din țările terțe, altele decât
3.1.1. Impactul importurilor din Turcia
(136)
Așa cum se arată la considerentul (99) și următoarele, Turcia este al doilea importator ca mărime după China. În cursul perioadei examinate, importurile din Turcia au deținut, pe piața UE, o cotă de piață de aproximativ 7 %. În tabelul de mai jos sunt comparate prețurile importurilor din toate țările terțe cu cele ale producătorilor UE.
În EUR/unitate
2006
2007
2008
PA
Turcia
40,8
42,6
52,4
40,7
Producători UE incluși în eșantion
49,7
49,7
48
46,5
China
34,7
33,5
31,4
31,9
Diferența dintre producătorii din Turcia și cei din UE
8,9
7,1
4,4
5,8
Diferența dintre producătorii din China și cei din UE
15
16,2
16,6
14,6
(137)
În cursul perioadei examinate, prețurile din Turcia au fost în permanență mai mici decât cele ale producătorilor UE incluși în eșantion, cu excepția anului 2008. În cursul perioadei de anchetă, diferența de preț dintre producătorii din Turcia și producătorii din Uniune a fost de 5,7 EUR (+/- 12,3 % din prețurile UE), în timp ce diferența de preț în ceea ce privește China a fost de 14,5 EUR (+/- 31 %). Din aceste motive, este rezonabil să se concluzioneze cu titlu provizoriu că, în cursul perioadei de anchetă, prețurile mai scăzute ale importurilor din Turcia au avut un oarecare impact negativ asupra situației industriei din UE, însă nu atât de mare încât să fie afectată legătura de cauzalitate dintre importurile din China care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria Uniunii.
3.1.2. Impactul importurilor din țările terțe, altele decât Turcia
(138)
În ceea ce privește importurile din alte țări decât China și Turcia, cota de piață cumulată a acestora a scăzut de la 9 % în 2006 la 8,3 % în cursul perioadei de anchetă [a se vedea considerentul (99)]. În aceeași perioadă, prețurile echivalente au rămas apropiate de cele ale producătorilor din Uniune. Din aceste motive, se consideră că importurile din alte țări terțe decât China și Turcia nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune.
3.2. Impactul crizei economice
(139)
Unele părți au susținut că importurile din China au fost absorbite de o creștere a consumului UE în 2007 și că diminuarea consumului în 2008 a coincis cu criza economică și cu diminuarea vânzărilor din industria autoturismelor. Conform acestui argument, acești factori au reprezentat cauzele principale ale rezultatelor slabe înregistrate de industria Uniunii.
(140)
Criza economică a avut într-adevăr un impact negativ asupra situației industriei din Uniune, din cauza consumului în scădere și efectelor prețurilor tot mai mici. Între 2008 și PA, consumul a scăzut cu 14,5 %.
(141)
Producătorii de ARW acționează în simbioză cu industria autoturismelor, care a fost grav afectată de criză. Tabelul de mai jos indică evoluția volumelor producției de autoturisme din Europa în cursul perioadei examinate. Este adevărat că autoturismele au ARW fie de aluminiu, fie de oțel, proporția fiind dificil de stabilit. Cu toate acestea, nu există indicii că această proporție s-ar fi schimbat în mod semnificativ în cursul perioadei examinate. În consecință, nu poate fi exclus faptul că diminuarea volumului producției de autoturisme - care a scăzut într-adevăr în mod dramatic între sfârșitul anului 2008 și PA, ar avea un impact asupra volumului vânzărilor producătorilor de ARW. Tabelul de mai jos arată faptul că scăderea volumului producției a fost într-adevăr de peste 15 % între 2008 și PA.
În UE 27
2006
2007
2008
PA
Producția în Europa (în mii de unități)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Cu toate acestea, analiza indicatorilor economici ai industriei Uniunii arată că tendința de scădere a început cu mult înainte de criza economică și a coincis cu pătrunderea pe piață a importurilor din China. De exemplu, calculul rentabilității demonstrează faptul că tendința de scădere a început între 2006 și 2007 (o scădere cu 2,5 %), a continuat între 2007 și 2008 (o altă scădere cu 2,2 %) și a atins cea mai mare scădere, cu 6,9 % între 2008 și PA.
(143)
În plus, importurile din China au continuat să fie tot mai prezente pe piață, în ciuda consumului în scădere, atingând 12,4 % în cursul perioadei de anchetă. Volumul și cota de piață a acestora au crescut constant, iar prețurile au fost în permanență mai mici decât cele practicate de industria din UE. Totuși, ar fi fost de așteptat ca criza să afecteze toți operatorii de pe piață în mod similar. Cu toate acestea, astfel cum s-a explicat mai sus, importurile din China au crescut, la prețuri care au subcotat în mod semnificativ prețurile UE în cazul de față. În consecință, este rezonabil să se concluzioneze că, dacă nu ar fi fost criza economică, volumul și cota de piață a importurilor din China ar fi crescut și mai mult.
(144)
Din aceste motive, este rezonabil să se presupună că criza economică, chiar dacă a contribuit la prejudiciile suferite de industria Uniunii, nu pare să fie, în sine, un factor care să afecteze legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul semnificativ. Dimpotrivă, volumul importurilor din China ar fi trebuit în mod normal să scadă odată cu scăderea consumului, așa cum s-a întâmplat în cazul importurilor din alte țări terțe și, în special, al vânzărilor industriei UE (care, se reamintește, au scăzut în mod proporțional cu creșterea importurilor din China).
3.3. Impactul evoluției rezultatelor la export ale industriei din Uniune
(145)
Activitatea de export a producătorilor din Uniune a rămas scăzută în cursul perioadei luate în considerare (sub 2 % din totalul vânzărilor producătorilor UE incluși în eșantion). Astfel, aceasta nu ar putea avea niciun impact negativ asupra situației precare a industriei din Uniune și nu poate afecta legătura de cauzalitate.
3.4. Concurența dintre producătorii din Uniune și concentrarea pe piața UE
(146)
Numărul de producători de ARW (aproximativ treizeci) care își desfășoară activitatea pe piața UE sugerează faptul că piața UE este foarte competitivă, deși este în același timp caracterizată de un nivel înalt de concentrare industrială, cele mai mari trei societăți ale deținând o cotă de 60 % din producția totală, alte două aproximativ 8 %, iar patru societăți aproximativ 4 %. Datele disponibile cu privire la volumul producției arată că ceilalți producători sunt întreprinderi mici și mijlocii.
(147)
Trebuie remarcat că o serie de producători mai mici și-au încetat producția înainte de 2008, în 2008 și în cursul perioadei de anchetă. Aceasta ar putea sugera că concurența dintre producătorii Uniunii - și aparentul proces neîntrerupt de concentrare - au contribuit la prejudiciul suferit de industria Uniunii. Cu toate acestea, datele anchetei arată că nu numai micii producători sunt afectați. În realitate, producătorii mai mari și mai mici sunt influențați în mod similar de această evoluție. În consecință, nu se poate concluziona că concurența dintre producătorii Uniunii a contribuit în mod semnificativ la importantul prejudiciu suferit de industria Uniunii.
3.5. Preferințele consumatorilor în ceea ce privește oțelul și ARW
(148)
S-a susținut că cererea din ce în ce mai mică de ARW ar putea fi o modificare a preferințelor consumatorilor determinată de criza economică, aceștia orientându-se către roțile de oțel, care sunt mai puțin costisitoare. Totuși, nu a fost depus niciun element în sprijinul acestei afirmații. În această etapă și în lipsa oricăror date în sprijinul acestui argument, această evoluție nu a putut fi confirmată.
3.6. Combinația de produse
(149)
Unele părți au susținut că creșterea importurilor din China s-a datorat creșterii cererii pentru unele tipuri specifice de roți, de înaltă tehnologie, produse în RPC (respectiv roți forjate sau obținute prin turnare în flux), care nu ar fi produse în UE (în cantități semnificative). În consecință, importurile din RPC nu ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune. Ancheta a stabilit însă că acele importuri au constituit numai o foarte mică parte din totalul importurilor din RPC. Prin urmare, s-a impus respingerea argumentului.
4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(150)
Ar trebui reamintit faptul că în acest caz, s-a constatat că a existat o scădere semnificativă a producției și a vânzărilor, a cotei de piață, precum și o diminuare a prețurilor, ducând la pierderi în industria Uniunii. Volumul importurilor din RPC, care au dus la o scădere semnificativă a prețurilor industriei din Uniune, precum și a cotei de piață a acestora, au crescut în aceeași perioadă.
(151)
Comisia a analizat, de asemenea, toți ceilalți factori care ar fi putut să contribuie la prejudiciul semnificativ suferit de industria Uniunii. În acest sens, s-a constatat că criza economică, importurile din Turcia și concurența dintre producătorii din Uniune, care a condus la un proces de concentrare, ar fi putut influența într-o oarecare măsură situația prejudiciului. Cu toate acestea, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că impactul acestora probabil nu va afecta legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul constatat, astfel cum se precizează mai sus.
(152)
Pe baza analizei de mai sus, care s-a axat pe efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că există o legătură de cauzalitate între importurile din RPC care au făcut unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
F. INTERESELE UNIUNII
1. Interesele industriei din Uniune
(153)
Producția din Uniune a manifestat un grad înalt de cooperare și de sprijin pentru acest caz (peste 70 %). Aceasta indică faptul că impunerea unor măsuri este evident în interesul producătorilor din UE.
(154)
Ancheta a arătat că industria din Uniune suferă prejudicii semnificative din cauza efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping, care îi subcotează prețurile, astfel cum este prezentat la considerentul (93) și următoarele.
(155)
Este de așteptat ca industria din Uniune să beneficieze de măsuri care ar preveni probabil un nou val de importuri la prețuri scăzute, care fac obiectul unui dumping.
(156)
Dacă nu se impune nicio măsură, este de așteptat ca volumul de ARW la prețuri scăzute, care fac obiectul unui dumping, să crească în continuare, în special în segmentul AM. În plus, nu se poate exclude ca presiunea tot mai mare asupra prețurilor și pătrunderea în segmentul AM vor avea cel puțin un efect indirect asupra situației din segmentul OEM. În acest sens, s-a constatat că anumiți producători din țara în cauză se îndreaptă sau s-au îndreptat deja către partea din mijloc sau de sus a segmentului AM și apoi mai departe, către segmentul OEM - având prețuri foarte scăzute. Este de așteptat ca această evoluție să continue și să pună în același timp în pericol grupul mare de producători din Uniune care își desfășoară activitatea în segmentul OEM. Având în vedere că situația financiară și rentabilitatea acelor producători nu sunt destul de solide pentru a face față unei noi presiuni a prețurilor exercitate de importurile care fac obiectul unui dumping și care au subcotat în mod semnificativ prețurile acestora, desființarea progresivă a unui număr mare de producători din Uniune, dacă nu a tuturor producătorilor, este foarte probabilă.
2. Interesul importatorilor
(157)
În exercițiul de eșantionare [a se vedea considerentul (13) de mai sus], au fost aleși 5 importatori neafiliați și 2 utilizatori, pe baza volumului importurilor acestora.
(158)
Cooperarea dintre importatorii independenți reprezintă în general sub 10 % din volumul total al importurilor din RPC.
(159)
Ancheta a arătat că majoritatea importatorilor sunt comercianți specializați în accesoriile auto. Se pot distinge două categorii. O categorie constă în principal în societăți care importă și revând ARW sub marcă proprie, a căror producție a fost externalizată în RPC. Totuși, aceste societăți nu sunt afiliate exportatorilor chinezi. Importatorii din această categorie desfășoară, de obicei, activități „cu valoare adăugată” nelipsită de importanță în UE (de exemplu, design, cercetare și dezvoltare) și, uneori, propriul lor lanț de distribuție, cu un nivel corespunzător de ocupare a forței de muncă. A doua categorie constă în importatori/distribuitori, comercianți care se axează mai mult pe volum decât pe marcă. În general, acești importatori au costuri structurale reduse și desfășoară puține activități cu valoare adăugată în interiorul Uniunii.
(160)
Nivelul scăzut de cooperare al importatorilor independenți indică faptul că impunerea unor măsuri nu ar avea vreun impact semnificativ asupra activității acestora. Într-adevăr, în ceea ce privește importatorii/distribuitorii cooperanți, s-a constatat că revânzarea ARW provenind din China reprezintă între 1 % și 6 % din cifra totală de afaceri a acestora. Situația societăților de externalizare este mai complexă, deoarece activitățile de revânzare a ARW din China pot reprezenta aproximativ întreaga activitate a acestora. Măsurile, dacă vor fi instituite, vor avea cu siguranță un impact asupra activității acestora - chiar dacă, în această etapă, este dificil să se evalueze cu exactitate gradul impactului. Acest aspect va fi examinat în mai mare detaliu.
3. Interesele utilizatorilor
3.1. Generalități
(161)
Au fost trimise chestionare către aproximativ 20 de utilizatori identificați. La anchetă au colaborat 13 producători de autoturisme. De asemenea, au colaborat două asociații reprezentând utilizatorii și importatorii de ARW din segmentele OEM și AM.
(162)
Potrivit datelor Eurostat, importurile utilizatorilor cooperanți reprezintă 19 % din totalul importurilor din RPC. Cifrele Eurostat nu permit să se identifice cu exactitate dacă vânzările de produse importate s-au realizat pe segmentul OEM sau AM. Astfel cum s-a menționat mai sus la considerentul (133), s-a putut totuși realiza o diferențiere între segmentele OEM și AM, indicând faptul că segmentul OEM reprezintă între 20 și 30 % din totalul importurilor din RPC. Din aceste motive, este rezonabil să se presupună că segmentul OEM a cooperat în mod semnificativ.
(163)
Producătorii de autoturisme par în medie să se bazeze pe produsele din China numai într-o măsură limitată. Luați în considerare separat, producătorii de autoturisme cooperanți utilizează diferite modele comerciale. Unii dintre aceștia nu importă deloc din China, alții importă sub 5 %, însă unii importă până la 30 % din necesar.
(164)
Atât utilizatorii care importă, cât și cei care nu importă se opun impunerii unor măsuri. Unul dintre principalele argumente este faptul că producătorii de autoturisme au interesul de a păstra diferite surse de aprovizionare și de a beneficia de concurența de pe piața roților. Măsurile i-ar face să depindă prea mult de un număr limitat de producători europeni. Totuși, acest argument nu pare în sine decisiv, din cauza faptului că există importuri semnificative din alte țări terțe.
3.2. Costul măsurilor
(165)
ARW reprezintă aproximativ 1 % din costul unui autoturism. Aplicarea unei măsuri de 20 % asupra ARW ar conduce astfel la creșterea costurilor cu 0,2 %. Pentru producătorii de autoturisme care importă maximum 5 % din ARW din China, creșterea totală a costurilor în ceea ce privește producția globală de autoturisme ar fi astfel de 5 % din 0,2 %, adică de 0,01 %. Însă chiar și pentru acei producători de autoturisme care importă până la 30 % din ARW din China, creșterea totală a costurilor ar fi de 30 % din 0,2 %, adică de 0,06 %. În consecință, măsurile ar avea un impact foarte limitat asupra costurilor. În plus, se pare că este caracteristică destul de comună ca ARW importate de producătorii de autoturisme la un anumit preț (în scopul argumentării, 50 EUR), să fie vândute către consumatorul final la un preț de trei sau patru ori mai mare (adică 200 EUR).
3.3. Costul schimbării furnizorului
(166)
Astfel cum s-a explicat mai sus, ARW de pe segmentul OEM sunt de obicei dezvoltate cu 2 ani înainte de lansarea unui nou model de autoturism. Schimbarea furnizorului necesită timp (cel puțin 6 luni) și ar putea, de asemenea, să genereze costuri suplimentare de prelucrare. Cu toate acestea, ancheta a arătat că majoritatea producătorilor de autoturisme își diversifică sursele de aprovizionare în mod firesc, adică își divizează producția de ARW specifice între doi (sau mai mulți) producători. Această dublă sursă de furnizare este de asemenea valabilă pentru acele modele care sunt importate din RPC, pentru a asigura securitatea aprovizionării. În consecință, se pare că riscul de a trece la un alt furnizor este deja luat în considerare în decizia de aprovizionare din RPC. În plus, contractele încheiate în cursul anchetei arată că producătorii de autoturisme pot în general să rezilieze contractul în orice moment, fără nicio penalitate.
3.4. Argumente suplimentare ale părților
(167)
Unele părți au susținut că impunerea unor taxe asupra ARW originare din RPC ar reprezenta un alt avantaj pentru producătorii de autoturisme din Coreea de Sud, pe lângă taxa de 0 % aplicată pentru autoturisme în temeiul Acordului de liber schimb. Potrivit acestui argument, producătorii de autoturisme din Coreea de Sud ar avea în continuare acces la ARW chineze cu prețuri scăzute și ar putea chiar solicita rambursarea taxelor pentru autoturismele exportate către UE (taxa plătită la importul anumitor piese auto poate fi solicitată la exportul acelui autoturism). Aplicarea unei măsuri antidumping în cazul ARW din China i-ar dezavantaja pe producătorii de autoturisme din Europa în ceea ce privește autoturismele sud coreene importate în UE cu o taxă de 0 %.
(168)
În acest sens, trebuie remarcat autoturismele originare din Coreea de Sud au în prezent o cotă de piață de doar 3 % în UE. Cu toate că este dificil de prevăzut care va fi evoluția importurilor de autoturisme din Coreea, având în vedere impactul direct foarte limitat asupra costurilor exercitat de măsurile aplicate asupra producătorilor de autoturisme din UE, în acest moment, nu se poate concluziona că impunerea unor măsuri antidumping asupra ARW din China ar avea un rol semnificativ în acest sens.
4. Interesele consumatorilor
(169)
Nu s-a prezentat niciun argument în ceea ce privește impactul măsurilor asupra consumatorilor finali. Acest aspect, alături de impactul costurilor scăzute și strategiile de stabilire a prețurilor ale producătorilor de autoturisme constatate în această anchetă arată într-adevăr improbabilitatea oricărui efect apreciabil asupra prețurilor de consum.
5. Interesele furnizorilor
(170)
Cinci furnizori de materii prime/echipamente pentru producătorii de ARW din Uniune au răspuns la chestionarul adresat furnizorilor. Aceștia furnizează lingouri de aluminiu/aliaje primare de turnătorie, vopsele/grunduri sau mașini cu presiune scăzută. În ceea ce privește furnizorii de lingouri, vânzările către industria din Uniune reprezintă doar o mică parte din activitatea acestora (sub 6 % din cifra totală de afaceri), ceea ce arată interesul lor relativ moderat cu privire la stabilirea unor măsuri antidumping privind ARW din China. În ceea ce privește alți furnizori (de utilaje, de vopsele sau de mașini cu presiune scăzută), vânzările acestora către industria din Uniune variază între 30 % și 50 % din cifra lor totală de afaceri. Având în vedere că aceste societăți sunt IMM-uri, viabilitatea industriei din Uniune este esențială pentru operațiunile acestora.
6. Concluzie privind interesul Uniunii
(171)
Ținând seama de cele menționate anterior și pe baza informațiilor disponibile privind interesele Uniunii, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, în general, nu există motive convingătoare împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de ARW originare din RPC.
G. MĂSURI PROVIZORII
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(172)
Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat, legătura de cauzalitate și interesele Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping, originare din RPC.
(173)
Pentru a determina nivelul acestor taxe, s-a ținut seama de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru eliminarea prejudiciului suferit de industria din Uniune.
(174)
Astfel cum s-a precizat la considerentul (20), piața ARW este caracterizată prin existența a două segmente relativ distincte. În urma anchetei s-a constatat, de asemenea, că vânzările realizate de producătorii din Uniune erau concentrate în segmentul OEM, reprezentând 85 % din totalul vânzărilor efectuate de industria Uniunii.
(175)
În vederea impunerii unor măsuri provizorii, s-a considerat adecvată evaluarea unei marje a prejudiciului care ia în considerare această situație specifică a pieței.
(176)
În segmentul OEM, cumpărătorii de ARW (care sunt producători de autoturisme) își plasează în general comenzile ca urmare a unor licitații. În consecință, același model de roată, destinat aceluiași model de autoturism, poate de multe ori să fie comandat de la mai multe surse, adesea în același timp de la un furnizor chinez și la unul din UE. S-a considerat cu titlu provizoriu că acest proces reflectă cu exactitate concurența în materie de prețuri medii care a existat în cursul perioadei de anchetă între furnizorii din China și furnizorii din Uniune, pentru același contract.
(177)
În consecință, s-a considerat adecvat să se calculeze marja de subcotare pe baza prețurilor identificate din datele prezentate de producătorii UE și de exportatorii chinezi în cadrul concurenței pentru același contract.
(178)
La calculul valorii taxei necesare pentru a înlătura efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că măsurile ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile de producție și să obțină un profit rezonabil. În ceea ce privește costul producției, s-au făcut ajustări cu privire la pierderea efectivă suferită de industria Uniunii în cursul perioadei de anchetă (- 5,4 %). De asemenea, s-a considerat că un profit rezonabil înainte de impozitare care poate fi obținut de o industrie de acest tip, în condiții normale de concurență, adică în lipsa unor importuri care fac obiectul unui dumping, în urma vânzării de produse similare în cadrul Uniunii ar trebui evaluat prin referire la rentabilitatea obținută în 2006, care a atins + 3,2 %. Într-adevăr, în acest an, volumul importurilor din China a fost relativ scăzut. Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria Uniunii.
(179)
Pe această bază, marja de subcotare este de 20,6 %.
(180)
Acest rezultat a fost confirmat și de un calcul suplimentar bazat pe o comparație între unele contracte de licitație prezentate de anumiți producători de autoturisme în cursul anchetei. Într-adevăr, atunci când producătorii de autoturisme au comandat același model de ARW atât de la un producător chinez, cât și de la un producător din Uniune, marja de subcotare constatată, ținând seama de ajustările efectuate, astfel cum se explică la considerentul (93) și următoarele de mai sus, a fost la fel de mare ca cea stabilită la considerentul anterior.
(181)
Trebuie remarcat că această marjă de subcotare este mai mică decât marjele de dumping stabilite mai sus la considerentul (76) și următoarele și ar trebui, în consecință, să reprezinte baza de stabilire a nivelului taxei în conformitate cu regula taxei mai mici.
(182)
Având în vedere metodologia aplicată în acest caz pentru a stabili nivelul de eliminare a prejudiciului, se consideră că este imposibil să se specifice niveluri individuale ale taxei antidumping, în conformitate cu a doua teză de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Aceasta se datorează în special lipsei unor date credibile în vederea efectuării analizei pentru fiecare societate în parte. În consecință, se hotărăște cu titlu provizoriu să se impună o taxă antidumping națională asupra tuturor importurilor originare din China, la nivelul marjei de subcotare de 20,6 %.
2. Măsuri provizorii
(183)
Ținând seama de cele de mai sus, s-a considerat că este necesară instituirea unei taxe antidumping provizorii pentru importurile originare din RPC, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. În acest caz, rata taxei ar trebui stabilită, în consecință, la nivelul marjei prejudiciului constatat.
(184)
Prin urmare, taxa antidumping propusă este de 20,6 %.
H. COMUNICARE
(185)
Rezultatele provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își prezinte opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile acestora vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. În plus, trebuie menționat că observațiile privind instituirea de taxe antidumping înaintate în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi avute din nou în vedere în scopul oricăror concluzii definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se impune prin prezentul regulament o taxă antidumping provizorie la importurile de roți de aluminiu pentru autovehiculele încadrate la codurile NC 8701 - 8705, cu sau fără accesoriile lor, având sau nu pneuri montate, încadrate în prezent la codurile NC ex 8708 70 10 și ex 8708 70 50 (codurile TARIC 8708701010 și 8708705010) și originare din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil pentru produsul descris la alineatul (1) la prețul net, franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 20,6 %.
(3) Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
(4) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 10 mai 2010.