РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 май 2012 година
за прекратяване на антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
(2012/278/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 14 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 115/2012 (2) („временният регламент“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно изравнително мито върху вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия („Индия“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита на 13 май 2011 г. (3) след жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (EIFI) („жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части.
(3)
Както е посочено в съображение 21 от временния регламент, разследването на субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни изравнителни мерки („временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това бе целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Впоследствие всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се възнамеряваше да се прекрати антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия и да се освободят обезпечените с временното мито суми („окончателното разгласяване“). На страните бе даден срок, в който могат да представят своите коментари по окончателното разгласяване.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(7)
След окончателното разгласяване една от страните повтори коментарите си относно определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в съображения 22 и 23 от временния регламент, като заяви, че някои видове на продукта следва да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване.
(8)
При разследването обаче беше потвърдено, че различните видове на продукта са включени в описанието на разглеждания продукт и на сходния продукт и имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и видове крайна употреба, поради което принадлежат на една и съща категория на продукта. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(9)
Поради липса на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт констатациите в съображения 22 и 23 от временния регламент се потвърждават.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(10)
В съображение 24 от временния регламент са посочени схемите, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии, а именно:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS“);
б)
схема за предварителни разрешения (Advance Authorisation Scheme - „AAS“);
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
г)
схема за експортно ориентирани единици (Export Oriented Units Scheme - „EOUS“);
д)
схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme - „FPS“);
е)
схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme - „ECS“);
ж)
схема за освобождаване от данък върху електроенергията.
(11)
Индустрията на Съюза изрази съмнение дали Комисията не е пропуснала да вземе предвид някои схеми за субсидиране, като вследствие на това изрази становището, че субсидиите, за които е установено, че са били получавани от индийските производители, са оценени на по-ниска стойност от действителната.
(12)
В отговор на това следва да се отбележи, че в жалбата са посочени голям брой национални и местни схеми за субсидиране, които бяха включени във въпросника до производителите износители от Индия и бяха разследвани от Комисията. Единствено за изброените в съображение 10 по-горе схеми обаче бе установено, че са били средство за предоставяне на субсидии на разследваните производители износители, включени в извадката.
(13)
Поради липсата на други коментари констатациите в съображения 24-27 от временния регламент се потвърждават.
(14)
Не бяха получени коментари по констатациите относно FPS и схемата за освобождаване от данък върху електроенергията. Съдействащите производители износители от Индия представиха подробни коментари по отношение на схемите DEPBS, AAS, EPCGS и ECS. Повечето коментари бяха свързани с изчисленията на размера на субсидията, а в резултат на някои от коментарите тези изчисления бяха минимално коригирани. Цялостните заключения относно тези схеми обаче не бяха повлияни от коментарите и се потвърждават. Бяха получени коментари и по схемата EOUS. Като се вземе предвид влиянието на тези коментари по схемата EOUS, обобщени по-долу в съображения 13-19, не е необходимо подробно възпроизвеждане на другите получени коментари по посочените по-горе четири схеми.
3.2. Схема за експортно ориентирани единици (EOUS)
3.2.1. Общи положения
(15)
Следва да се припомни, че в съответствие с посоченото в раздел 3.5 от временния регламент ключово задължение на съответната експортно ориентирана единица („EOU“), посочено в документа „Политика за външната търговия“ за периода 2009-2014 г., е да постигне нетни външнотърговски („НВТ“) приходи, което означава, че през съответния референтен период (петгодишен) общата стойност на износа трябва да бъде по-висока от общата стойност на внесените стоки. По принцип всички предприятия, които поемат задължение да изнасят всичките си произведени стоки или услуги, могат да се ползват от схемата EOUS. В замяна дружествата, които са със статут на експортно ориентирани единици, имат право да ползват някои отстъпки, изброени в съображение 71 от временния регламент. Тези отстъпки представляват финансово участие от страна на правителството на Индия („ПИ“) по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент и чрез тях се предоставя полза на експортно ориентираните единици. Те зависят правно от извършването на износ и поради това се считат за специфични и подлежащи на изравняване в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(16)
Във временния регламент беше посочено, че схемата EOUS не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на строгите правила, определени в приложение I (букви з) и и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Действително, не беше установено, че ПИ има на разположение система или процедура за проверка, посредством която да се потвърди дали и в какви количества набавените безмитно и/или освободени от данък върху продажбите суровини и материали са били вложени в производството на изнасяния продукт (вж. раздел II, точка 4 от приложение II към основния регламент, а по отношение на схемите за възстановяване за заместители - раздел II, точка 2 от приложение III към основния регламент). С действащата система за проверка се цели проследяване на изпълнението на задължението за осигуряване на НВТ приходи, а не на влагането на внасяните стоки в производството на изнасяни стоки.
(17)
След временното разгласяване не бяха повдигнати аргументи по същество, насочени срещу описаното по-горе естество на схемата EOUS, и по-специално липсата на ефективна система за проверка и изпълняването на условията за прилагане на изравнителни мерки. Поради това се потвърждават заключенията относно схемата EOUS, изложени накратко в съображения 78-81 от временния регламент.
3.2.2. Становище на Viraj Profiles Limited
(18)
Единствената включена в извадката страна със статут на EOU беше дружеството Viraj Profiles Limited („Viraj“). Установеният на предварителния етап размер на субсидията за посочения производител като експортно ориентирана единица беше 2,73 %, като общият размер на субсидията беше 3,2 %. В обемно изражение Viraj представляваше 87 % от вноса от Индия в Съюза.
(19)
Както вече беше посочено в съображение 77 от временния регламент, Viraj представи подробни коментари по схемата. Засегнатият производител износител изрази твърдението, че изчислената по схемата субсидия не отговаря на условията по член 15, параграф 1 от основния регламент, в съответствие с който размерът на изравнителното мито не трябва да надвишава размера на действително получените от дружеството и подлежащи на изравняване субсидии. Той заяви, че поради това общият размер на субсидията за дружеството би следвало да е под 2 %, т.е. de minimis. Дружеството представи подробни счетоводни данни в подкрепа на твърдението си.
(20)
Твърдението беше надлежно разгледано. Беше възможно да се установи връзка между представените от Viraj подробни счетоводни данни и проверените на място счетоводни данни, като въз основа на тези данни беше направен изводът, че подлежащата на изравнителни мерки полза, получена от дружеството през разследвания период, действително е оценена на по-високо от реалното ниво. Поради това изравнителното мито за Viraj беше съответно преизчислено.
(21)
Впоследствие размерът на субсидията за Viraj по схемата EOUS беше преизчислен и окончателно определен на 0,44 %. С включването на размерите на субсидията, установени за схемите EPCGS (преизчислен на 0,05 %), ECS (преизчислен на 0,12 %) и схемата за освобождаване от данък върху електроенергията (0,09 %), общият размер на субсидията за Viraj беше окончателно определен на 0,7 %, т.е. под прага de minimis.
3.2.3. Коментари на индустрията на Съюза относно окончателното разгласяване
(22)
След окончателното разгласяване от страна на индустрията на Съюза бяха представени коментари, съдържащи твърдението, че изчисленията, извършени във връзка с получените от Viraj ползи по схемата EUOS, са необосновани и неточни. Твърдеше се, че анализът на Комисията е непълен и непоследователен по отношение на начина, по който институциите обикновено прилагат изравнителни мерки за тази схема, и че не са взети предвид други възможни сценарии, при които Viraj да е реализирало освободения от мито внос по неправомерен начин. Освен това от индустрията на Съюза изразиха твърдението, че късното представяне от страна на Viraj на неповерителните коментари относно временното разгласяване сериозно е накърнило правото на защита на индустрията на Съюза.
(23)
По отношение на преизчислението на маржа на субсидията на Viraj следва да бъде пояснено, че посоченият производител износител беше доказал, че определеното временно изравнително мито превишава размера на действително получените и подлежащи на изравняване субсидии. Действително, дружеството доказа, че потенциалното неплатено мито е било оценено на по-високо от действителното ниво, поради което то трябваше да бъде коригирано в окончателното изчисление. Налагането на изравнителни мерки по отношение на определено финансово участие, с което ясно и недвусмислено не се предоставя каквато и да е полза на Viraj, щеше да противоречи на разпоредбите в член 3 от основния регламент. Смята се обаче, че във връзка с някои сделки със схемата са предоставени специфични субсидии на засегнатото дружество, по отношение на които следва да бъдат наложени изравнителни мерки. Поради това този подход съответства напълно на досегашния начин, по който институциите са прилагали изравнителни мерки по отношение на схемата. В съответствие с това преразглеждането на маржа на субсидията по схемата EOUS отговаря напълно на разпоредбите в член 15, параграф 1 от основния регламент.
(24)
Що се отнася до твърдението за нарушаване на правото на защита на индустрията на Съюза, следва да бъде отбелязано, че коментарите на Viraj относно изчислението на субсидията по схемата EOUS бяха включени също в две неповерителни становища, представени преди налагането на временните мерки, както и в две последващи неповерителни становища. Първото от тези становища с основно значение, което даде на Комисията основание да направи задълбочен анализ на въпроса и в крайна сметка да преразгледа позицията си, беше представено през декември 2011 г. и беше включено в съображение 77 от временния регламент. Всички споменати по-горе документи бяха незабавно включени в досието за проверка от заинтересованите страни. Коментарите на Viraj относно временното разгласяване само резюмираха вече представената в предишните становища позиция. Въпреки че неповерителната версия на коментарите на Viraj относно временното разгласяване действително беше представена на късен етап, Комисията незабавно я предостави на вниманието на индустрията на Съюза, на която беше даден допълнителен период, за да направи своите коментари по нея.
(25)
С оглед на изложеното по-горе твърденията на индустрията на Съюза трябваше да бъдат отхвърлени.
3.2.4. Други въпроси, свързани със субсидиране
(26)
Бяха получени коментари и по отношение на изчислението на маржа на субсидиране на съдействащите, но невключени в извадката производители износители, и на остатъчния марж на субсидиране. Освен това единственият производител износител, който беше поискал индивидуално разглеждане, настоя искането му да бъде разгледано. При все това с оглед на заключенията в раздела за причинно-следствената връзка по-долу не е необходимо по тези въпроси да бъде оформено окончателно становище.
4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
(27)
Поради липса на коментари относно производството на Съюза и индустрията на Съюза констатациите в съображения 120-123 от временния регламент се потвърждават.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки и потребление на Съюза
(28)
Поради липса на коментари относно предварителните бележки и потреблението в Съюза констатациите в съображения 124-130 от временния регламент се потвърждават.
5.2. Внос от засегнатата държава
(29)
Една от страните заяви, че предварителният анализ на промените на цените на вноса от Индия и на подбиването на цените въз основа на средните цени е подвеждащ, тъй като според твърдението при него не се вземат предвид измененията на продуктовия микс през дадена година спрямо предходната през разглеждания период.
(30)
В това отношение следва да се отбележи, че данни за цените по вид на продукта са налице само за РП, за който от производителите износители и производителите от Съюза е поискано да включат в отговорите си на въпросника подробен списък на своите сделки. Поради това предвид липсата на данни по вид на продукта за другите години през разглеждания период значим анализ на промените на цените на вноса може да бъде направен само въз основа на средните цени. Следва също да се отбележи, че въпросната страна не представи доказателства за това защо анализът на промените на цените на вноса трябва да се счита за подвеждащ. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(31)
Що се отнася до подбиването на цените, следва да се припомни, че както е посочено в съображение 134 от временния регламент, за целите на установяването на подбиване на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани за отчитане на съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(32)
Освен това, както е посочено в съображение 135 от временния регламент, сравняването на цените беше направено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия. Поради това твърдението на посочената страна относно подбиването на цените беше отхвърлено.
(33)
Поради липса на други коментари относно вноса от засегнатата държава констатациите в съображения 131-135 от временния регламент се потвърждават.
5.3. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
5.3.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(34)
Една от страните заяви, че извършеният в рамките на временния регламент анализ на намалението на производството на индустрията на Съюза е подвеждащ, и изрази твърдението, че намалението на производствените обеми следва да се разглежда във връзка с неизползвания капацитет на индустрията на Съюза, при който също се наблюдава тенденция на намаление през разглеждания период.
(35)
При разследването се установи, че спадът на производството е придружен с намаление на продажбите и увеличение на запасите. При това положение някои от производителите от Съюза са били принудени да затворят някои от своите производствени линии, с което се обяснява намалението на използването на капацитета. Поради това твърдението на страната беше отхвърлено.
(36)
Поради липса на други коментари относно производството, производствения капацитет и използването на капацитета констатациите в съображения 137 и 138 от временния регламент се потвърждават.
5.3.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(37)
Поради липса на коментари относно промените на обема на продажбите и пазарния дял на индустрията на Съюза констатациите в съображение 139 от временния регламент се потвърждават.
5.3.3. Растеж
(38)
Поради липса на коментари относно растежа констатациите в съображение 140 от временния регламент се потвърждават.
5.3.4. Трудова заетост
(39)
Поради липса на коментари относно трудовата заетост констатациите в съображения 141 и 142 от временния регламент се потвърждават.
5.3.5. Средни единични цени в Съюза
(40)
Поради липса на коментари относно средните единични цени в Съюза констатациите в съображения 143 и 144 от временния регламент се потвърждават.
5.3.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(41)
Поради липса на коментари относно рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал констатациите в съображения 145-148 от временния регламент се потвърждават.
5.3.7. Стокови запаси
(42)
Една от страните поиска от Комисията да представи данни относно реалните промени на нивото на стоковите запаси през разглеждания период, вместо индексирани данни, като заяви, че индексирането не дава възможност за ефективни коментари или за оценка на нивото на запасите като процент от продажбите на индустрията на Съюза.
(43)
От съображения за поверителност, както е обяснено в съображение 127 от временния регламент, беше необходимо някои микропоказатели, включително стоковите запаси, да бъдат индексирани. При всички положения представените в таблица 10 от временния регламент индексирани данни за стоковите запаси на индустрията на Съюза в края на периода дават възможност за достатъчно добро разбиране на промените на запасите през разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(44)
Поради липса на други коментари относно стоковите запаси констатациите в съображение 149 от временния регламент се потвърждават.
5.3.8. Ниво на маржа на субсидията
(45)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, представляващ 87 % от индийския износ за Съюза през РП, беше установено, че не е получавал субсидии. Съответно субсидираният внос е възлизал на 13 % от общия обем на износа на разглеждания продукт от Индия за Съюза. Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на субсидирания внос от Индия, въздействието на действителните маржове на субсидията върху индустрията на Съюза може да се смята за несъществено.
5.3.9. Заключение относно вредата
(46)
При разследването беше потвърдено, че при по-голямата част от показателите за вредата е налице тенденция на намаляване през разглеждания период. Поради това заключението от съображения 151-153 от временния регламент, че индустрията на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент, се потвърждава.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(47)
В съответствие с член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент, беше разгледано дали субсидираният внос с произход от Индия е причинил вреда на индустрията на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от субсидирания внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на индустрията на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на субсидирания внос.
(48)
Както е обяснено в съображения 18-21 по-горе, беше установено, че маржът на субсидията на най-големия индийски производител износител, който през РП реализира 87 % от индийския износ за Съюза, е de minimis по смисъла на член 14, параграф 5 от основния регламент, поради което неговият износ се счита за несубсидиран за целите на настоящото разследване. Следователно едва 13 % от индийския износ на разглеждания продукт за Съюза през РП е бил субсидиран. Пазарният дял на този субсидиран внос през РП е бил 2 %.
6.2. Въздействие на субсидирания внос
(49)
Разследването показа, че потреблението в Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на индустрията на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %.
(50)
По отношение на цените беше установено, че средните цени на субсидирания внос подбиват средните продажни цени на индустрията на Съюза на пазара на Съюза. Те обаче са били с около 12 % по-високи от цените на индийското дружество, за което не беше установено субсидиране.
(51)
С оглед на гореизложеното се смята, че ограниченият обем на субсидирания внос от Индия, който е осъществен на цени, по-високи от цените на несубсидирания внос, може да е изиграл само силно ограничена роля, ако изобщо е бил от значение, за влошаването на състоянието на индустрията на Съюза поради нанесена вреда.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Несубсидиран внос от Индия
(52)
Общият обем на вноса от Индия се е увеличил драстично с 65 % през разглеждания период, като е повишил своя пазарен дял от 12,1 % на 18,3 %. Както беше обяснено по-горе обаче, несубсидираният внос е представлявал 87 % от общия обем на индийския внос през РП, което съответства на пазарен дял от 15 % през РП, в сравнение с пазарен дял от 2 % на субсидирания внос от Индия за същия период.
(53)
Цените на вноса от Индия са намалели като цяло с 9 % през разглеждания период, като през цялото време са се запазили по-ниски от цените на вноса от останалата част от света и от продажните цени на индустрията на Съюза. Необходимо е да се отбележи обаче, че както беше обяснено в съображение 50, за средните цени на несубсидирания внос беше установено, че подбиват цените на индустрията на Съюза в значително по-голяма степен, отколкото тези на субсидирания внос.
6.3.2. Внос от други трети държави
(54)
Поради липса на коментари относно вноса от други трети държави констатациите в съображения 161-165 от временния регламент се потвърждават.
6.3.3. Икономическата криза
(55)
Поради липса на коментари относно въздействието на икономическата криза върху понесената от индустрията на Съюза вреда констатациите в съображения 166-169 от временния регламент се потвърждават.
6.3.4. Износ, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза
(56)
Поради липса на коментари относно износа, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза, констатациите в съображение 170 от временния регламент се потвърждават.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(57)
С гореизложения анализ беше доказано, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на вноса на ниски цени с произход от Индия. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените на индустрията на Съюза на пазара на Съюза.
(58)
Въпреки това, с оглед на констатацията, че износът на най-големия индийски производител износител, който е представлявал 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не е бил субсидиран, се смята, че не съществуват достатъчно основания за установяване на причинно-следствена връзка между субсидирания внос, който възлиза на едва 13 % от общото количество на износа от Индия, и претърпяната от индустрията на Съюза вреда. Действително не може да се твърди, че субсидираният износ от Индия, с оглед на ограничения му обем и силно ограничения му пазарен дял (2 %), както и на факта, че цените на този внос са били средно с 12 % по-високи от цените на несубсидирания внос, е бил причината за претърпяната от индустрията на Съюза вреда.
(59)
Анализът на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на индустрията на Съюза, сред които са несубсидираният внос, вносът от други трети държави, икономическата криза и износът, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза, показа, че понесената от индустрията на Съюза вреда се дължи на въздействието на несубсидирания внос от Индия, който представлява 87 % от целия индийски износ за Съюза през РП и който е осъществен на значително по-ниски цени в сравнение със субсидирания внос.
7. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА АНТИСУБСИДИЙНАТА ПРОЦЕДУРА
(60)
Поради липса на съществена причинно-следствена връзка между субсидирания внос и понесената от индустрията на Съюза вреда се смята, че не са необходими изравнителни мерки, и поради това настоящата антисубсидийна процедура следва да бъде прекратена в съответствие с член 14, параграф 2 от основния регламент.
(61)
Жалбоподателят и всички останали заинтересовани страни бяха информирани за това и им беше предоставена възможност за коментари. Получените коментари не промениха заключението, че настоящата антисубсидийна процедура следва да бъде прекратена,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, се прекратява.
Член 2
Обезпечените суми чрез облагането с временно изравнително мито в съответствие с Регламент (ЕС) № 115/2012 на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия се освобождават.
Член 3
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 23 май 2012 година.
DECIZIA COMISIEI
din 23 mai 2012
de încheiere a procedurii antisubvenție privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și de părți ale acestora originare din India
(2012/278/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 14,
după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Măsuri provizorii
(1)
Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”), prin Regulamentul (UE) nr. 115/2012 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), a instituit o taxă compensatorie provizorie asupra importurilor de anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și de părți ale acestora, originare din India (denumită în continuare „India” sau „țara în cauză”).
(2)
Procedura a fost deschisă la 13 mai 2011 (3), în urma unei plângeri depuse la 31 martie 2011 de către European Industrial Fasteners Institute (EIFI) (denumit în continuare „reclamantul”), în numele unor producători reprezentând mai mult de 25 % din totalul producției Uniunii de anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și de părți ale acestora.
(3)
În conformitate cu considerentul 21 din regulamentul provizoriu, ancheta privind subvențiile și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2010 și 31 martie 2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada examinată”).
1.2. Procedura ulterioară
(4)
După comunicarea faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri compensatorii provizorii (denumită în continuare „comunicarea constatărilor provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părțile care au adresat o cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate.
(5)
Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. Observațiile prezentate oral și în scris de părțile interesate au fost examinate și, după caz, constatările provizorii au fost modificate în consecință.
(6)
Ulterior, toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a decis să se încheie procedura antisubvenție privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și de părți ale acestora, originare din India, și să se elibereze sumele depuse cu titlu de taxă provizorie (denumită în continuare „comunicarea finală”). Părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la această comunicare finală.
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(7)
După comunicarea finală, una dintre părți și-a reiterat observațiile referitoare la definiția produsului în cauză și a produsului similar menționată la considerentele 22 și 23 din regulamentul provizoriu, afirmând că anumite tipuri de produse ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentei anchete.
(8)
Cu toate acestea, ancheta a confirmat că diferitele tipuri de produse fac obiectul descrierii produsului în cauză și a produsului similar și că au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază și aceleași utilizări finale și, prin urmare, aparțin aceleiași categorii de produse. În consecință, această afirmație a fost respinsă.
(9)
În absența altor observații cu privire la produsul în cauză și la produsul similar, se confirmă considerentele 22 și 23 din regulamentul provizoriu.
3. SUBVENȚIONAREA
3.1. Introducere
(10)
În considerentul 24 din regulamentul provizoriu s-a făcut referire la următoarele sisteme, despre care se presupune că implică acordarea de subvenții:
(a)
sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS”);
(b)
sistemul de autorizare prealabilă (Advance Authorisation Scheme - „AAS”);
(c)
sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS”);
(d)
sistemul unităților axate pe export (Export Oriented Units Scheme - „EOUS”)
(e)
sistemul „Produs-țintă” (Focus Product Scheme - „FPS”);
(f)
sistemul de credite pentru export (Export Credit Scheme - „ECS”);
(g)
scutirea de taxa pe electricitate.
(11)
Industria Uniunii s-a întrebat dacă Comisia nu a omis să ia în considerare o serie de sisteme de subvenții și, în concluzie, și-a exprimat opinia că subvențiile considerate ca fiind primite de către producătorii indieni au fost subestimate.
(12)
În acest sens, ar trebui remarcat faptul că reclamația conținea un număr mare de sisteme de subvenții naționale și locale, care au fost incluse în chestionarul prezentat producătorilor-exportatori din India și care au făcut obiectul unei anchete a Comisiei. Cu toate acestea, s-a constatat că producătorii-exportatori incluși în eșantionul anchetat au primit subvenții numai în cadrul sistemelor enumerate în considerentul 10 de mai sus.
(13)
În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 24-27 din regulamentul provizoriu.
(14)
Nu au fost formulate observații referitoare la concluziile privind FPS și scutirea de taxa pe electricitate (Electricity Duty Exemption). În ceea ce privește DEPBS, AAS, EPCGS și ECS, producătorii-exportatori care au cooperat au furnizat observații detaliate. Majoritatea observațiilor respective s-au referit la calcularea valorilor subvențiilor și anumite observații au condus la ușoare ajustări ale calculelor respective. Cu toate acestea, concluziile generale privind sistemele respective nu au fost afectate de aceste observații și au fost confirmate. De asemenea, au fost formulate observații cu privire la sistemul EOUS. Ținând seama de impactul unor astfel de observații cu privire la sistemul EOUS, astfel cum sunt rezumate mai jos la considerentele 13-19, nu este necesar să se reproducă în detaliu celelalte observații primite privind cele patru sisteme menționate anterior.
3.2. Sistemul unităților axate pe export (Export Oriented Units Scheme - EOUS)
3.2.1. Generalități
(15)
Ar trebui reamintit faptul că, astfel cum s-a menționat și la punctul 3.5 din regulamentul provizoriu, una dintre obligațiile cruciale ale unei unități axate pe export (EOU), astfel cum este prevăzut în Politica în domeniul comerțului exterior 2009-2014, este aceea de a realiza câștiguri nete în valută, ceea ce înseamnă că într-o anumită perioadă de referință (5 ani), valoarea totală a exporturilor trebuie să fie mai mare decât valoarea totală a bunurilor importate. În principiu, toate societățile care se angajează să exporte totalitatea producției lor de bunuri sau de servicii pot fi create în cadrul sistemului EOUS. În schimb, societățile care beneficiază de statutul de EOU au dreptul la un număr de concesii enumerate în considerentul 71 din regulamentul provizoriu. Aceste concesii reprezintă contribuții financiare ale guvernului Indiei (denumit în continuare „GI”), în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază și conferă un avantaj unităților axate pe export. Ele depind prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, se consideră că sunt specifice și că pot face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.
(16)
În regulamentul provizoriu s-a afirmat că sistemul EOUS nu putea fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem de drawback autorizat pentru inputuri de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, deoarece nu era conform cu normele stricte stabilite în anexa I literele (h) și (i), în anexa II (definiția și normele privind sistemul de drawback), precum și în anexa III (definiția și normele privind sistemul de drawback pentru inputuri de substituire) la regulamentul de bază. Într-adevăr, nu s-a putut stabili că autoritățile indiene aplică un sistem sau o procedură de verificare care să confirme că în procesul de producție a produsului exportat au fost consumate inputuri achiziționate prin scutire de taxe vamale și/sau de impozit pe vânzări și în ce cantități (vezi punctul 4 partea II din anexa II la regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de drawback pentru inputuri de substituire, punctul 2 partea II din anexa III la regulamentul de bază). Sistemul de verificare existent vizează monitorizarea obligației de a realiza câștiguri nete în valută, și nu consumul importurilor în raport cu producția de bunuri exportate.
(17)
Ulterior comunicării provizorii, nu au fost formulate argumente de fond împotriva naturii unităților axate pe export, astfel cum se descrie mai sus, în special împotriva absenței unui sistem de verificare eficient și a aplicabilității unor măsuri compensatorii. Prin urmare, concluziile cu privire la sistemul EOUS, astfel cum sunt rezumate în considerentele 78-81 din regulamentul provizoriu, se confirmă.
3.2.2. Comunicarea societății Viraj Profiles Limited
(18)
Singura parte eșantionată cu statut de unitate axată pe export a fost societatea Viraj Profiles Limited (denumită în continuare „Viraj”). Rata subvenției EOU stabilită pentru acest producător în etapa provizorie a fost de 2,73 % în comparație cu rata subvenției totale de 3,2 %. Viraj a reprezentat, în volum, 87 % din exporturile indiene către Uniune.
(19)
Astfel cum s-a menționat deja în considerentul 77 din regulamentul provizoriu, Viraj a trimis observații detaliate privind sistemul. Producătorul-exportator în cauză a susținut că subvenția calculată în temeiul sistemului nu ar fi în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, conform căruia valoarea taxei compensatorii nu trebuie să depășească valoarea totală a subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii primite efectiv de către societatea comercială. Aceasta a afirmat că, prin urmare, rata globală a subvenției pentru societatea respectivă ar fi mai mică de 2 %, adică de minimis. Societatea respectivă a transmis date contabile detaliate în sprijinul cererii sale.
(20)
Cererea a fost analizată în mod corespunzător. Datele contabile detaliate furnizate de Viraj în comunicările sale au putut fi legate de datele contabile verificate în timpul vizitei de control, iar aceste date sugerează că, într-adevăr, beneficiul pasibil de măsuri compensatorii acordat societății în cursul perioadei de anchetă a fost supraestimat. Prin urmare, taxa compensatorie pentru Viraj a fost recalculată în mod corespunzător.
(21)
Prin urmare, rata subvenției EOUS pentru societatea Viraj a fost recalculată și este stabilită în mod definitiv la 0,44 %. Ținând cont de ratele subvenției stabilite pentru EPCGS (recalculate la 0,05 %), ECS (recalculate la 0,12 %) și pentru scutirea de taxa pe electricitate (0,09 %), rata totală a subvenției pentru Viraj a fost stabilită definitiv la 0,7 %, adică sub pragul de minimis.
3.2.3. Observațiile industriei din Uniune cu privire la comunicarea finală
(22)
După comunicarea finală, industria din Uniune a prezentat observații susținând că recalculările efectuate în legătură cu beneficiile EOUS primite de Viraj au fost nejustificate și incorecte. S-a susținut că analiza Comisiei a fost incompletă, inconsecventă cu modul în care instituțiile supun de obicei acest sistem măsurilor compensatorii și că nu a ținut cont de alte posibile scenarii conform cărora Viraj ar fi putut vinde, în mod necorespunzător, produsele importate scutite de taxe. În plus, industria din Uniune a susținut că prezentarea cu întârziere, de către Viraj, a observațiilor neconfidențiale privind comunicarea constatărilor provizorii a prejudiciat grav dreptul la apărare al industriei Uniunii.
(23)
Cu privire la recalcularea marjei de subvenție pentru Viraj, ar trebui să se clarifice faptul că acest producător-exportator a demonstrat că taxa compensatorie provizorie stabilită depășea valoarea subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii primite efectiv. Într-adevăr, societatea a demonstrat că taxa eventuală la care s-a renunțat a fost supraestimată în mod provizoriu și, prin urmare, aceasta trebuia să fie corectată în calculul final. Ar fi fost împotriva dispozițiilor articolului 3 din regulamentul de bază să se aplice măsuri compensatorii împotriva anumitor contribuții financiare despre care se poate afirma, în mod clar și fără echivoc, că nu conferă niciun beneficiu societății Viraj. Cu toate acestea, încă se mai consideră că, în ceea ce privește anumite tranzacții, sistemul a acordat subvenții specifice societății în cauză, subvenții care ar trebui să facă obiectul unor măsuri compensatorii. Prin urmare, această abordare este în deplină concordanță cu modul în care instituțiile au aplicat în trecut măsuri compensatorii împotriva acestui sistem. În consecință, revizuirea marjei de subvenție EOUS este în deplină conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(24)
Cu privire la presupusa încălcare a dreptului la apărare a industriei din Uniune, ar trebui remarcat că observațiile formulate de Viraj cu privire la calcularea subvenției EOUS au fost, de asemenea, incluse în două comunicări publice formulate înainte de instituirea măsurilor provizorii, precum și în două comunicări publice ulterioare. Prima și cea mai importantă comunicare în acest sens, care a determinat Comisia să analizeze această chestiune în profunzime și, în cele din urmă, să-și revizuiască poziția, a fost transmisă în decembrie 2011 și a fost deja menționată în considerentul 77 din regulamentul provizoriu. Toate documentele menționate anterior au fost incluse fără întârziere în dosarul destinat consultării de către părțile interesate. Observațiile societății Viraj privind comunicarea constatărilor provizorii nu au făcut decât să rezume poziția deja adoptată în comunicările sale anterioare. Versiunea publică a comentariilor societății Viraj privind comunicarea constatărilor provizorii a fost într-adevăr înaintată de Viraj mai târziu, însă aceasta a fost pusă la dispoziție cu promptitudine de către Comisie industriei din Uniune, căreia i-a fost acordată o perioadă de timp suplimentară pentru a prezenta observații cu privire la acest subiect.
(25)
Având în vedere cele de mai sus, cererile industriei din Uniune au trebuit să fie respinse.
3.2.4. Alte aspecte legate de subvenții
(26)
De asemenea, au fost formulate observații cu privire la calculul marjei de subvenție pentru producătorii-exportatori care au cooperat și care nu au fost incluși în eșantion și cu privire la calculul marjei reziduale a subvenției. În plus, singurul producător-exportator care a solicitat examinarea individuală a insistat să-i fie tratată cererea. Cu toate acestea, ținând seama de concluziile expuse mai jos privind „legătura de cauzalitate”, nu este necesar să se adopte o poziție finală cu privire la aceste aspecte.
4. INDUSTRIA DIN UNIUNE
(27)
În absența unor observații cu privire la producția și industria din Uniune, se confirmă considerentele 120-123 din regulamentul provizoriu.
5. PREJUDICIUL
5.1. Observații preliminare și consumul la nivelul Uniunii
(28)
În absența unor observații cu privire la observațiile preliminare și la consumul la nivelul Uniunii, se confirmă considerentele 124-130 din regulamentul provizoriu.
5.2. Importurile provenite din țara în cauză
(29)
Una dintre părți a susținut că analiza provizorie a evoluției prețurilor de import din India și a subcotării prețului, bazată pe prețurile medii, era înșelătoare, deoarece, conform afirmațiilor sale, aceasta nu ține seama de modificarea gamei de produse de la un an la altul în cursul perioadei examinate.
(30)
În acest sens, ar trebui să se observe că datele privind prețurile pe tip de produs sunt disponibile numai pentru PA, pentru care producătorii-exportatori și producătorii din Uniune sunt invitați să prezinte o listă detaliată a tranzacțiilor în cadrul răspunsurilor lor la chestionar. Prin urmare, în absența unor date pe tip de produs pentru ceilalți ani din perioada examinată, o analiză pertinentă a evoluției prețurilor de import poate fi făcută numai pe baza prețurilor medii. De asemenea, ar trebui să se observe că partea în cauză nu a furnizat elemente de probă care să demonstreze de ce analiza privind evoluția prețurilor de import ar fi înșelătoare. În consecință, această afirmație a fost respinsă.
(31)
În ceea ce privește subcotarea prețurilor, se reamintește că, astfel cum este menționat în considerentul 134 din regulamentul provizoriu, în scopul determinării subcotării prețurilor pe durata PA, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți neafiliați pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespunzătoare ale importurilor din India către primul client neafiliat de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește taxele vamale existente și costurile ulterioare importului.
(32)
Mai mult, astfel cum este menționat în considerentul 135 din regulamentul provizoriu, comparația prețurilor s-a realizat în funcție de tipul produselor, având în vedere tranzacții la același nivel comercial. Prin urmare, afirmația acestei părți în ceea ce privește subcotarea a fost respinsă.
(33)
În absența altor observații privind importurile din țara în cauză, se confirmă considerentele 131-135 din regulamentul provizoriu.
5.3. Situația economică a industriei din Uniune
5.3.1. Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității de producție
(34)
Una dintre părți a afirmat că analiza efectuată în regulamentul provizoriu privind scăderea producției industriei din Uniune a fost înșelătoare și a susținut că scăderea volumelor de producție ar trebui să fie analizată ținând seama de capacitatea neutilizată a industriei din Uniune, care a înregistrat, de asemenea, o tendință descrescătoare pe parcursul perioadei examinate.
(35)
Ancheta a arătat că scăderea producției a coincis cu scăderea vânzărilor și creșterea stocurilor. Situația în cauză i-a determinat pe unii producători din Uniune să-și închidă linii de producție, ceea ce explică scăderea utilizării capacității de producție. Prin urmare, afirmația părții respective a fost respinsă.
(36)
În absența oricăror altor observații privind producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității de producție, considerentele 137 și 138 din regulamentul provizoriu se confirmă.
5.3.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
(37)
În absența observațiilor cu privire la evoluția volumului vânzărilor și a cotei de piață a industriei din Uniune, considerentul 139 din regulamentul provizoriu se confirmă.
5.3.3. Creșterea
(38)
În absența observațiilor cu privire la creștere, considerentul 140 din regulamentul provizoriu se confirmă.
5.3.4. Ocuparea forței de muncă
(39)
În absența observațiilor cu privire la ocuparea forței de muncă, considerentele 141 și 142 din regulamentul provizoriu se confirmă.
5.3.5. Prețurile unitare medii din Uniune
(40)
În absența observațiilor cu privire la prețurile unitare medii din Uniune, considerentele 143 și 144 din regulamentul provizoriu se confirmă.
5.3.6. Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, rentabilitatea investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri
(41)
În absența observațiilor privind rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, rentabilitatea investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitalurile, considerentele 145-148 din regulamentul provizoriu se confirmă.
5.3.7. Stocuri
(42)
Una dintre părți a solicitat Comisiei să furnizeze cifre reale cu privire la evoluția nivelurilor stocurilor în cursul perioadei examinate, în loc de cifre exprimate sub formă de indici, susținând că acestea din urmă nu i-au permis să facă observații eficiente sau să evalueze nivelul stocurilor ca procentaj din vânzările industriei Uniunii.
(43)
Din motive de confidențialitate, astfel cum se explică în considerentul 127 din regulamentul provizoriu, anumiți microindicatori, inclusiv stocurile, au trebuit să fie prezentați sub formă de indici. În orice caz, prezentarea sub formă de indici a stocurilor finale ale industriei din Uniune din tabelul 10 din regulamentul provizoriu permite o înțelegere rezonabilă a evoluției stocurilor în timpul perioadei examinate. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
(44)
În absența altor observații cu privire la stocuri, se confirmă considerentul 149 din regulamentul provizoriu.
5.3.8. Amploarea marjei de subvenție
(45)
Se reamintește că s-a constatat că principalul producător-exportator indian, reprezentând 87 % din exporturile indiene către Uniune în PA, nu a beneficiat de subvenții. Prin urmare, importurile subvenționate au reprezentat 13 % din volumul total al produsului în cauză exportat din India către Uniune. Date fiind volumul, cota de piață și prețurile importurilor subvenționate din India, impactul marjelor reale de subvenție asupra industriei din Uniune poate fi considerat ca fiind neglijabil.
5.3.9. Concluzie privind prejudiciul
(46)
Ancheta a confirmat faptul că majoritatea indicatorilor de prejudiciu au înregistrat o tendință descrescătoare pe parcursul perioadei examinate. În consecință, se confirmă concluzia considerentelor 151-153 din regulamentul provizoriu, conform căreia industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 8 alineatul (5) din regulamentul de bază.
6. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
6.1. Introducere
(47)
În conformitate cu articolul 8 alineatele (5) și (6) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile subvenționate originare din India au cauzat industriei din Uniune un prejudiciu care poate fi considerat important. Au fost examinați și alți factori cunoscuți decât importurile subvenționate, care, în același timp, ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune, astfel încât eventualul prejudiciu cauzat de acești factori să nu fie atribuit importurilor subvenționate.
(48)
După cum se explică în considerentele 18-21 de mai sus, marja de subvenție pentru cel mai mare producător-exportator din India, reprezentând 87 % din totalitatea exporturilor indiene către Uniune în cursul PA, a fost stabilită ca fiind de minimis pentru acest producător-exportator individual în sensul articolului 14 alineatul (5) din regulamentul de bază. Prin urmare, s-a considerat că acesta nu a beneficiat de subvenții, în sensul prezentei anchete. În consecință, numai 13 % din exporturile indiene ale produsului în cauză în Uniune în cursul PA au fost subvenționate. Aceste importuri subvenționate au reprezentat o cotă de piață de 2 % în PA.
6.2. Efectul importurilor subvenționate
(49)
Ancheta a arătat o creștere cu 9 % a consumului din Uniune în cursul perioadei examinate, în timp ce volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 14 %, iar cota de piață a scăzut cu 21 %.
(50)
În ceea ce privește prețurile, s-a constatat că prețurile medii de import pentru importurile subvenționate au subcotat prețurile medii de vânzare practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii. Cu toate acestea, ele erau cu aproximativ 12 % mai ridicate decât prețurile practicate de societatea indiană despre care s-a constatat că nu a beneficiat de subvenții.
(51)
Pe baza celor de mai sus, se consideră că volumul limitat al importurilor subvenționate din India, care au avut prețuri mai ridicate decât cele ale importurilor nesubvenționate, nu a putut avea decât cel mult un rol extrem de limitat în deteriorarea situației prejudiciabile a industriei din Uniune.
6.3. Efectul altor factori
6.3.1. Importuri nesubvenționate din India
(52)
Volumul total al importurilor din India a crescut semnificativ, cu 65 % în cursul perioadei examinate, cota de piață a acestora crescând de la 12,1 % la 18,3 %. Cu toate acestea, astfel cum s-a explicat mai sus, importurile nesubvenționate au reprezentat 87 % din totalul volumului exporturilor indiene în PA, corespunzând unei cote de piață de 15 % în cursul PA, în comparație cu cota de piață de 2 % a importurilor subvenționate din India în aceeași perioadă.
(53)
Prețurile importurilor din India au scăzut, în general, cu 9 % în perioada examinată, rămânând întotdeauna mai reduse decât prețurile importurilor din restul lumii și decât prețurile de vânzare ale industriei din Uniune. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că, astfel cum se explică în considerentul 50, s-a constatat că prețurile medii ale importurilor nesubvenționate au subcotat prețurile industriei din Uniune mai mult decât pe cele ale importurilor subvenționate.
6.3.2. Importurile din alte țări terțe
(54)
În absența oricăror observații privind importurile din alte țări terțe, se confirmă considerentele 161-165 din regulamentul provizoriu.
6.3.3. Criza economică
(55)
În absența oricăror observații privind impactul crizei economice asupra prejudiciului suferit de industria din Uniune, se confirmă considerentele 166-169 din regulamentul provizoriu.
6.3.4. Rezultatele la export ale industriei din Uniune incluse în eșantion
(56)
În absența oricăror observații cu privire la rezultatele la export ale industriei din Uniune incluse în eșantion, se confirmă considerentul 170 din regulamentul provizoriu.
6.4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(57)
Analiza de mai sus a demonstrat că, pe parcursul perioadei examinate, a existat o creștere substanțială, atât în volum, cât și în cota de piață, a importurilor la prețuri scăzute originare din India. De asemenea, s-a constatat că aceste importuri au subcotat în mod constant prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii.
(58)
Cu toate acestea, ținând seama de concluzia că exporturile celui mai mare producător-exportator din India, care a reprezentat 87 % din exporturile indiene către Uniune în PA, nu au făcut obiectul unor subvenții, se consideră că nu poate fi stabilită în mod satisfăcător o legătură de cauzalitate între importurile subvenționate, reprezentând numai 13 % din cantitățile totale exportate din India și prejudiciul suferit de industria din Uniune. Într-adevăr, nu se poate afirma că exporturile subvenționate indiene ar fi cauzat prejudiciul suferit de industria din Uniune, ținând seama de volumul lor limitat și de cota lor de piață foarte limitată (2 %), precum și de faptul că prețurile lor au fost în medie cu 12 % mai mari decât cele ale importurilor nesubvenționate.
(59)
Analiza celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune, inclusiv a importurilor nesubvenționate, a importurilor din alte țări terțe, a crizei economice, precum și a performanței la export a societăților reprezentând industria din Uniune, incluse în eșantion, a arătat că prejudiciul suferit de industria din Uniune este cauzat de impactul importurilor nesubvenționate din India, care au reprezentat 87 % din totalul exporturilor indiene către Uniune în cursul PA și care au fost realizate la prețuri semnificativ mai mici decât cele ale importurilor subvenționate.
7. ÎNCHEIEREA PROCEDURII ANTISUBVENȚIE
(60)
În absența unei legături de cauzalitate semnificative între importurile subvenționate și prejudiciul suferit de industria din Uniune, se consideră că măsurile compensatorii nu sunt necesare și, în consecință, prezenta procedură antisubvenție ar trebui încheiată, în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(61)
Reclamantul și toate celelalte părți interesate au fost informate în consecință și li s-a acordat posibilitatea de a prezenta observații. Observațiile primite nu au modificat concluzia că prezenta procedură antisubvenție ar trebui încheiată,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Procedura antisubvenție privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și de părți ale acestora, care se încadrează în prezent la codurile NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 și 7318 15 70, originare din India, se încheie.
Articolul 2
Sumele depuse cu titlu de taxe compensatorii provizorii instituite prin Regulamentul (UE) nr. 115/2012 privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și de părți ale acestora, originare din India, sunt eliberate.
Articolul 3
Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Adoptată la Bruxelles, 23 mai 2012.