РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 12 август 2010 година
за определяне на излишъците от запаси на селскостопански продукти, различни от захар, и финансовите последствия от изтеглянето им от пазара във връзка с присъединяването на България и Румъния
(нотифицирано под номер C(2010) 5524)
(само текстът на румънски език е автентичен)
(2010/454/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за присъединяване на България и Румъния,
като взе предвид Акта за присъединяване на България и Румъния, и по-специално глава 3, параграф 4 от приложение V към него,
като има предвид, че:
(1)
В глава 3, параграф 2 от приложение V към Акта за присъединяване на България и Румъния се предвижда всички запаси, както частни, така и публични, от селскостопански продукти, които към датата на присъединяване са в свободно обращение на територията на България и Румъния (наричани по-долу „новите държави-членки“) и надхвърлят количеството, което може да се счита, че представлява нормален прехвърляем запас, да бъдат отстранени за сметка на новите държави-членки. Понятието за нормален прехвърляем запас се определя за всеки отделен продукт въз основа на критериите и специфичните цели на съответната обща организация на пазара.
(2)
Критериите и целите, характерни за всяка организация на пазара, както и съотношението на цените в новите държави-членки преди присъединяването им и цените в Общността предполагат, че нормалният прехвърляем резерв следва да бъде оценяван според фактори, различни за отделните сектори.
(3)
Като база за изчисление на излишъците от запаси следва да служи изменението във вътрешното производство плюс вноса минус износа за 2006 г., сравнено със средната стойност на изменението във вътрешното производство плюс вноса минус износа за предходните три години.
(4)
Резултатите от изчисленията следва да се коригират, за да се вземе предвид фактът, че някои категории продукти, като масло и течно масло, различни сортове ориз, хмел, семена, винен алкохол, тютюн и зърнени храни, са фактически взаимозаменяеми и могат да бъдат разглеждани като една група, така че увеличаването на запасите от определени продукти в групата може да се компенсира с намаляване на запасите от други продукти в същата група.
(5)
С цел да се отчете икономическият растеж през периода, за който се оценяват излишъците от запаси, и евентуалното нарастване на потреблението на храни беше въведена линейна функция за моделиране на тенденците на развитие, като данните за производството и търговията през периода 2003-2005 година се използват като базисна година. В случаите, в които линейната функция щеше да доведе до по-високи излишъци, беше използвано средното изменение във вътрешното производство плюс вноса минус износа за предходните три години.
(6)
С цел отстраняване на незначителни по обем излишъци бяха използвани пределни стойности: ако излишъците от запаси от конкретен продукт бяха не повече от 10 % от количеството, което може да се смята за „нормален прехвърляем резерв“ за този продукт, беше прието, че държавата-членка не следва да покрива разходите за отстраняване на излишъка. Тези 10 % обхващат допустимата грешка при статистическата информация, събрана при конкретните обстоятелства на предприсъединителния период, както и сложността и обхвата на оценяването.
(7)
Освен това Комисията прикани новите държави-членки да представят аргументи относно наличието на извънредни обстоятелства, които биха оправдали по-високи от нормалните запаси, и оцени тези аргументи. Оценката не доведе до промяна в данните, определени съгласно описаната в съображения 1-6 методика.
(8)
Изчисленията следва да се основават на официалната информация на Евростат, подадена от държавите-членки, където такава съществува. В случай че подобна информация не съществува поради поверителност на статистическите данни, следва да се използва информацията, изпратена официално на Комисията от новите държави-членки.
(9)
По отношение на България в резултат от математическото прилагане на описаната в съображения 1-6 методика по отношение на посочената в съображение 8 статистическа информация се установява, че не съществуват излишъци от запаси, без да е необходимо да се вземат под внимание аргументите относно извънредни обстоятелства, както е посочено в съображение 7.
(10)
За да се изчислят финансовите последствия от излишъците от запаси, следва да се изчислят разходите за тяхното отстраняване. При липсата на възстановявания при износ на консервирани гъби, за които е установено, че съществуват съществени излишъци от запаси, като еквивалентен подход е уместно като база за изчисленията да се използва ценовата разлика между средните вътрешни и външни цени. Поради временния характер на финансовите последствия, произтичащи от създаването на излишъци от запаси, съответните суми следва да бъдат внесени от държавите-членки в бюджета на Съюза. Необходимо е да се посочи датата, на която тези плащания следва да се извършат. Като се вземат предвид съществуващите икономически затруднения, изтъкнати от Румъния, се смята, че е целесъобразно изплащането на тези суми да се извърши за период от четири години.
(11)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Управителния комитет за общата организация на селскостопанските пазари,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
В приложението са установени количествата селскостопански продукти в свободно обращение в България и Румъния към датата на присъединяването им, които надхвърлят количеството, за което може да се счита, че представлява нормален прехвърляем резерв към 1 януари 2007 г., както и сумите, които дължат новите държави-членки за разходите за отстраняване на тези количества.
Член 2
1. Сумите, определени в приложението, се смятат за приход за бюджета на Съюза.
2. Румъния може да изплати определените в приложението суми в бюджета на Съюза на четири равни вноски. Първата вноска се изплаща преди последно число на втория месец след месеца, през който новата държава-членка е уведомена за настоящото решение. Следващите вноски се изплащат съответно до 31 октомври 2011 г., 31 октомври 2012 г. и 31 октомври 2013 г.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Румъния.
Съставено в Брюксел на 12 август 2010 година.
DECIZIA COMISIEI
din 12 august 2010
privind determinarea stocurilor excedentare de produse agricole altele decât zahărul și consecințele financiare ale eliminării acestora în contextul aderării Bulgariei și României
[notificată cu numărul C(2010) 5524]
(Numai textul în limba română este autentic)
(2010/454/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul de aderare a Bulgariei și a României,
având în vedere Actul privind condițiile de aderare a Republicii Bulgaria și a României, în special anexa V capitolul 3 punctul 4,
întrucât:
(1)
Punctul 2 din capitolul 3 din anexa V la Actul privind condițiile de aderare a Republicii Bulgaria și a României prevede că orice stoc de produse - aflat în proprietate privată ori publică, aflat în liberă circulație la data aderării pe teritoriul Bulgariei și al României (denumite în continuare „noile state membre”) și care depășește cantitatea care ar putea fi considerată ca reprezentând un stoc normal de reportat - trebuie eliminat pe cheltuiala noilor state membre. Noțiunea de stoc normal de reportat se definește pentru fiecare produs în parte, pe baza criteriilor și obiectivelor specifice fiecărei organizări comune a pieței.
(2)
Atât criteriile, cât și obiectivele specifice fiecărei organizări a pieței, precum și relația dintre prețurile practicate în noile state membre înainte de aderare și prețurile comunitare înseamnă că stocul normal de reportat trebuie evaluat în funcție de factori care variază de la un sector la altul.
(3)
Calcularea nivelurilor stocurilor excedentare trebuie să se bazeze pe variația producției interne din 2006, plus exporturile, minus exporturile, în comparație cu media variațiilor producției interne din cei trei ani precedenți, plus importurile, minus exporturile.
(4)
Rezultatele calculelor trebuie ajustate astfel încât să ia în considerare faptul că unele categorii de produse, precum untul și uleiul de unt, orezul de calități diferite, hameiul, semințele, alcoolul, vinul, tutunul și cerealele sunt practic interschimbabile și pot fi considerate ca formând un grup, astfel încât o creștere a nivelului stocurilor pentru anumite produse dintr-un grup poate fi compensată printr-o reducere a nivelului stocurilor pentru alte produse din același grup.
(5)
Pentru a ține cont de creșterea economică pe parcursul perioadei exercițiului de evaluare a stocului excedentar și, în consecință, de posibila creștere a consumului de alimente, a fost introdusă o funcție cu tendință liniară, care pornește de la datele comerciale și de producție din perioada 2003-2005. În cazurile în care aplicarea funcției cu tendință liniară ar fi condus la un excedent mai mare, s-a utilizat media variației producției interne din cei trei ani anteriori, plus importurile, minus exporturile.
(6)
S-a utilizat un prag, în vederea eliminării excedentelor minore: dacă stocul excedentar al unui anumit produs nu depășea cu mai mult de 10 % cantitatea care ar fi putut fi considerată „un stoc normal de reportat” pentru respectivul produs, s-a considerat că statele membre nu trebuie să plătească nicio sumă. Procentul de 10 % acoperă marja de eroare a informațiilor statistice colectate în contextul specific al perioadei de preaderare, ținând seama de complexitatea și amploarea acestui exercițiu.
(7)
Comisia a invitat de asemenea noile state membre să prezinte argumente pentru orice fel de situație specifică, care ar putea justifica stocuri mai mari decât cele normale, și a evaluat respectivele argumente. Această evaluare nu a condus la nicio modificare a datelor stabilite conform metodei descrise în considerentele 1-6.
(8)
Calculul trebuie să se bazeze pe datele oficiale ale Eurostat, transmise de către statele membre, atunci când aceste date sunt disponibile. În cazurile în care respectivele date nu sunt disponibile din motive de confidențialitate statistică, trebuie utilizate datele transmise oficial Comisiei de către noile state membre.
(9)
În ceea ce privește Bulgaria, aplicarea matematică a metodei descrise în considerentele 1-6, în ceea ce privește informațiile statistice menționate la considerentul 8, conduce la concluzia că nu există stocuri excedentare, evaluarea argumentelor privind situațiile specifice conform considerentului 7 nemaifiind necesară.
(10)
Pentru calcularea consecințelor financiare ale stocurilor excedentare, trebuie calculat costul eliminării acestor stocuri. În absența restituirilor la export în cazul ciupercilor conservate, în cazul cărora s-a evidențiat prezența unor stocuri excedentare semnificative și în vederea aplicării unei abordări echivalente, este oportun ca baza de calcul să fie diferența dintre prețul intern mediu și prețul extern mediu. Având în vedere caracterul temporar al consecințelor financiare care rezultă din determinarea stocurilor excedentare, sumele corespunzătoare trebuie plătite la bugetul Uniunii de către statele membre în cauză. Este necesar să se stabilească data la care trebuie efectuate aceste plăți. Ținând cont de actualele circumstanțe economice dificile evocate de România, s-a considerat oportună extinderea pe patru ani a perioadei pentru achitarea acestor sume.
(11)
Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
În anexă se stabilesc cantitățile produselor agricole aflate în liberă circulație în Bulgaria și România la data aderării și care depășesc cantitățile care ar putea fi considerate drept un stoc normal de reportat la 1 ianuarie 2007, precum și sumele care urmează a fi imputate acestor noi state membre în contul eliminării acelor cantități.
Articolul 2
(1) Sumele stabilite în anexă sunt considerate venituri la bugetul Uniunii.
(2) România poate efectua plățile la bugetul Uniunii stabilite în anexă în patru tranșe egale. Prima tranșă trebuie plătită până cel târziu în ultima zi din cea de-a doua lună care urmează lunii în care această decizie a fost notificată noului stat membru respectiv. Celelalte tranșe urmează a fi plătite până la 31 octombrie 2011, 31 octombrie 2012 și, respectiv, până la 31 octombrie 2013.
Articolul 3
Prezenta decizie se adresează României.
Adoptată la Bruxelles, 12 august 2010.