РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 258/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 март 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични плочки с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Съюзът“),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 19 юни 2010 г. Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“) обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известието за започване“), започването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на керамични плочки с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „Китай“ или „засегнатата държава“).
(2)
Антидъмпинговата процедура бе започната вследствие на жалба, подадена от CET, Федерацията на европейските производители на керамични плочки (наричана по-долу „жалбоподателите“) от името на 69 производители, които представляват 30 % от общото производство на керамични плочки в Съюза. В жалбата се съдържаха prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на процедура.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители от Китай, представителите на Китай, известните вносители и ползватели за започването на процедурата. Комисията уведоми също така производителите в Съединените американски щати (наричани по-долу „САЩ“), Нигерия, Бразилия, Турция, Индонезия и Тайланд, тъй като тези страни бяха разгледани като варианти за държава аналог. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на антидъмпингова процедура. Всички заинтересовани страни, които пожелаха и показаха, че имат конкретни основания да бъдат изслушани, получиха това право.
(4)
С оглед на видимо големия брой производители износители в Китай, несвързани вносители и производители от Съюза в известието за започване бе предвидено изготвянето на представителна извадка за установяване на дъмпинга и вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да определи доколко е наложително изготвянето на представителна извадка и ако случаят се окаже такъв, да подбере извадка, всички известни производители износители от Китай и производители от Съюза бяха приканени да се представят пред Комисията и да предоставят, както се посочва в известието за започване на процедурата, основни сведения за дейността си, свързана с разглеждания продукт, в периода от 1 април 2009 г. до 1 март 2010 г. Проведена бе консултация и с властите на Китай.
2.1. Изготвяне на представителна извадка от китайски производители износители
(5)
В процеса на изготвяне на представителната извадка бяха получени сто и пет валидни отговора от производители износители от Китай, които представляват 47 % от вноса през периода на разследване, както е определено в съображение 24 по-долу. Поради това степента на съдействие се счита за висока.
(6)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра представителна извадка от производители износители, въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, чието разследване беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната представителна извадка се състоеше от три групи, които представляваха 10 индивидуални производителя, 14,4 % от общия обем на износа от Китай за Съюза и 31,3 % от общия обем на оказалите съдействие износители по време на ПР. За подбора на представителната извадка бяха проведени консултации със засегнатите страни и китайските власти в съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент. Във връзка с предложената представителна извадка бяха получени редица коментари. Коментарите, които бяха счетени за уместни, бяха взети предвид при подбора на окончателната представителна извадка.
2.2. Изготвяне на представителна извадка от производители от Съюза
(7)
В писмо, изпратено до Комисията, Федерацията на европейските производители на керамични плочки (CET) потвърди, че всички дружества, подали жалба, са се съгласили да бъдат включени в представителната извадка. Предвид и останалите дружества, които се представиха, Комисията получи информация от страна на 73 производители от Съюза.
(8)
При изготвянето на представителната извадка бе взета предвид високата степен на фрагментираност на сектора на керамичните плочки. За да се гарантира, че резултатите на големите дружества няма да доминират по време на анализа на вредата и че положението на малките дружества, които заедно представляват основният дял от производството на Съюза, е надлежно взето предвид, се счита, че всички сегменти, т.е. малките, средните и големите дружества следва да бъдат представени в представителната извадка.
(9)
На базата на обема на годишната продукция бяха установени три сегмента:
- сегмент 1: големи дружества (с продукция над 10 милиона m2),
- сегмент 2: средни дружества (с продукция между 5 и 10 милиона m2),
- сегмент 3: малки дружества (с продукция под 5 милиона m2).
(10)
При анализа на микроикономическите показатели резултатите на включените в представителната извадка дружества в съответния сегмент бяха претеглени в съответствие с дела на този сегмент в общото производство на Съюза (като се използва специфичната тежест на всеки сектор в общия сектор на керамичните плочки). Съгласно информацията, събрана по време на разследването, производителите от сегменти 1 и 2 са представлявали по около една четвърт от общото производство в Съюза, докато производителите от сектор 3 са представлявали приблизително половината от общото производство в Съюза. Над 350 дружества принадлежат към сегмента на малките предприятия. Над 40 дружества принадлежат към сегмента на средните предприятия и над 20 - към сектора на големите предприятия.
(11)
В представителната извадка бяха включени десет дружества. Те са най-големите дружества от всеки един от трите сегмента с оглед на продажбите, продукцията и географското разположение. От включените в представителната извадка дружества едно принадлежи към сегмента на големите дружества, четири - към сектора на средните дружества и пет - към сектора на малките дружества. Подбраните дружества са базирани в шест държави-членки (Италия, Испания, Полша, Португалия, Германия и Франция), които заедно представляват 90 % от общото производство на Съюза. Тази извадка представлява 24 % от общото производство на оказалите съдействие производители и 7 % от общото производство на Съюза.
(12)
По време на разследването едно включено в представителната извадка дружество от Полша реши да преустанови съдействието си на разследването. Комисията не успя да получи съдействие от нито един друг производител, базиран в Полша.
(13)
Независимо от оттеглянето на полския производител, нивото на представителност на извадката остана високо с оглед на всички критерии, посочени в съображения 8 и 10. Вследствие на това беше взето решение, че процедурата може да продължи с представителна извадка от девет производители от пет държави-членки.
(14)
Жалбоподателите поискаха имената им да останат поверителни. Комисията прие това искане.
2.3. Изготвяне на представителна извадка от вносители
(15)
Комисията получи 24 отговора от вносители. Трима големи производители бяха изключени от процеса по изготвяне на представителната извадка: двама свързани китайски износители и един свързан производител от Съюза (обемът на вноса е ограничен в сравнение с общия обем на продажбите на този производител).
(16)
Несвързаните вносители, оказали съдействие, представляват около 6 % от общия обем на вноса от Китай.
(17)
В представителната извадка бяха включени седем дружества, представляващи 95 % от вноса, извършен от несвързани дружества, оказали съдействие. Едно от тези дружества бе и ползвател на разглеждания продукт. Извадката бе представителна и от гледна точка на географското разпределение. Представителната извадка включва следователно държави-членки, които представляват повече от 49 % от вноса в Съюза, което свидетелства за нейната представителност.
2.4. Отговори на въпросниците и проверки
(18)
За да се даде възможност на включените в представителната извадка производители износители от Китай, ако пожелаят, да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (наричано по-долу „ТДПИ“), или за индивидуално третиране (наричано по-долу „ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявление на включените в представителната извадка производители износители. Една група производители износители поиска ТДПИ по силата на член 2, параграф 7 от основния регламент или ИТ, в случай че разследването установи, че не отговарят на условията за ТДПИ. Другите групи производители износители поискаха само ИТ.
(19)
Заявления за индивидуално разследване бяха получени от осем дружества или групи несвързани дружества, невключени в представителната извадка. Разглеждането на тези заявления на временния етап щеше да бъде прекалено трудно. Решението дали да бъде извършено индивидуално разследване на някое от тези дружества или не ще бъде взето на окончателния етап от процедурата.
(20)
Комисията изпрати въпросници на включените в представителната извадка производители износители, както и на невключените в представителната извадка производители износители, които заявиха намерението си да поискат индивидуално разследване по силата на член 17, параграф 3 от основния регламент, на включените в представителната извадка производители от Съюза, на оказалите съдействие несвързани вносители и на всички известни ползватели в Съюза.
(21)
Отговори на въпросника бяха получени от три включени в представителната извадка групи от производители износители, от осем невключени в представителната извадка производители износители или групи от производители износители, от девет включени в представителната извадка производители от Съюза и от петима вносители, несвързани с производител износител. Изявления бяха получени и от Европейската асоциация на производителите (Cerame-Unie), националните асоциации на производителите, вносителите, асоциациите на вносителите и ползвателите.
(22)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на анализа на ТДПИ/ИТ и за временното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза, и извърши проверки на място в помещенията на девет включени в представителната извадка производители от Съюза и следните дружества:
а)
Производители износители от Китай
-
Becarry Group, съставена от:
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group, съставена от:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd
-
Wonderful Group, съставена от:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Giavelli S.r.l., свързан италиански вносител
б)
Търговци в Китай
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.
в)
Търговци в Хонконг
-
Cayenne Trading International Ltd.
-
Great Prosperity Development Ltd.
-
Good East Development Ltd.
г)
Несвързани вносители
-
Enmon GmbH, Германия
д)
Национални асоциации на производителите
-
Confindustria Ceramica (Италия)
-
Испанска асоциация на производителите на керамични плочки (ASCER)
-
APICER (Португалия)
(23)
С оглед на необходимостта от установяване на нормална стойност за производителите износители от Китай, на които не би могло да се даде ТДПИ, в помещенията на двамата производители беше извършена проверка на място, за да се установи нормалната стойност, въз основа на данните за САЩ като държава аналог. Тези производители поискаха запазване на поверителност относно тяхната идентичност.
3. Период на разследване
(24)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. (наричан по-долу „периодът на разследване“ или „ПР“). Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на периода на разследване (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(25)
Разглежданият продукт са лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани плочки и плочи за настилане или облицоване, от керамика; лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани кубчета, парчета и подобни артикули за мозайки, от керамика, дори върху подложка (наричани по-долу „керамични плочки“ или „разглеждания продукт“), класирани понастоящем в кодове по КН 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 и 6908 90 99.
(26)
Керамичните плочки се използват основно в строителната индустрия за облицоване на стени и подове.
2. Сходен продукт
(27)
Една от страните заяви, че продуктът, внесен от Китай, и този, произведен от промишлеността на Съюза, не са съпоставими.
(28)
Следва да се припомни, че Комисията базира сравнението на цените на различни видове на продукта, които се отличават по контролния номер на продукта, съставен от осем знака.
(29)
Въпросната страна изложи своите аргументи по време на изслушване пред служителя по изслушванията. Съгласно тези аргументи липсата на съпоставимост се дължала на разлика в технологиите, материалите, полирането и дизайна, използвани за производството на плочки в Съюза и Китай. Напреднали в технологично отношение производствени линии са позволили произвеждането на висококачествени плочки със ситопечат и различни цветове. Дружеството поясни, че са използвани различни печатни технологии за ситопечат, ротативен печат и мастиленоструен печат.
(30)
Въпреки исканията за по-подробни сведения по отношение на всички тези аспекти на съпоставимостта на продукта, страната не подкрепи с доказателства своите твърдения. Аргументът за подобряване на съпоставимостта също не бе подкрепен с доказателства. Освен това самата страна призна, че видовете на продукта, засегнати от евентуалното добавяне на четирите предложени критерия, представляват само 0,5 % от пазара на плочки. Както бе посочено в доклада, изготвен от служителя по изслушванията, в който се обобщава позицията на засегнатото дружество, останалите 99,5 % от продуктите със същите контролни номера на продукта са били сходни.
(31)
Както бе посочено по-горе, страната не подкрепи с доказателства необходимостта от въвеждане на допълнителни критерии и не обясни тяхното потенциално отражение върху цените. Поради това, с оглед на пренебрежимо малкия пазарен дял на разглежданите видове на продукта и категоричното съгласие на страната, че 99,5 % от плочките с разглежданите контролни номера на продукта са били съпоставими, искането за добавяне на допълнителни критерии към структурата на контролните номера на продукта трябваше да бъде временно отхвърлено.
(32)
Прави се заключението, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на Китай и на вътрешния пазар на САЩ, които временно бяха приети за държава аналог, както и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от производителите от Съюза, имат еднакви основни физични и технически характеристики, както и едни и същи основни приложения. Поради това те временно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(33)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно вноса с произход от Китай нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за производителите, за които се установи, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
1.
бизнес решенията се вземат в отговор на сигнали от пазара без значителна държавна намеса и разходите отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма съществени нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законодателството относно несъстоятелност и собственост гарантира стабилност и правна сигурност; и
5.
конвертирането на паричните единици се извършва по пазарния курс.
(34)
Две групи производители износители от Китай поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
(35)
Беше установено, че страните (двама производители - един китайски търговец и един търговец от Хонконг), които, според твърдения, са образували една от тези групи, всъщност не са били свързани. При тези обстоятелства заявленията за ТДПИ на тези двама китайски производители (Becarry Group и Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd) бяха обработени поотделно.
(36)
Що се отнася до другата група от дружества, а именно Wonderful Group, съставена от две групи производители, които са свързани помежду си, тъй като са притежавани от едно и също холдингово дружество, само една от свързаните групи поиска ТДПИ, а другата поиска единствено ИТ. Тъй като критериите за получаване на ТДПИ трябва обаче да бъдат изпълнени от всички дружества в една и съща група, това искане за ТДПИ бе непълно и следователно не бе взето предвид. Следователно на групата не бе предоставено ТДПИ.
(37)
Във връзка с Becarry Group и що се отнася до първия критерий разследването установи, че на търговския лиценз на производителя е било наложено ограничение на продажбите за износ, което е било приложено на практика. Поради това бе счетено, че решенията за продажби не са били вземани свободно, а са били обект на значителна държавна намеса. Освен това за редица дружества в групата разследването не успя да установи дали дружеството е разполагало с първоначален капитал и ако това е било така, кой го е финансирал. По отношение на втория критерий счетоводната документация разкри редица сериозни пропуски, които не бяха посочени в одитния доклад. И на последно място - по отношение на третия критерий бе установено наличието на редица нарушения, пренесени от системата с непазарна икономика, тъй като основни активи не са били правилно отразени или амортизирани в счетоводната документация и не бе представено доказателство, че дружеството е платило за правото си за ползване на земята.
(38)
Във връзка с Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd по отношение на първия критерий разследването установи, че дружеството не е могло да докаже дали е разполагало с първоначален капитал при създаването си и ако това е било така, кой го е финансирал. Поради това не би могло да се изключи, че част от финансирането е била предоставено от държавата. Що се отнася до втория критерий счетоводната документация разкри сериозни пропуски, които не са били посочени в одитния доклад, поради което се счита, че сметките не са били одитирани в съответствие с международните счетоводни стандарти. И на последно място, по отношение на третия критерий бе установено наличието на редица нарушения, пренесени от системата с непазарна икономика, тъй като дружеството не успя да представи доказателство, че е заплатило за правото на ползване на земята или за заплащането на определени активи.
(39)
Комисията разгласи констатациите относно ТДПИ на засегнатите производители износители, на китайските власти и на жалбоподателите и ги покани да изпратят коментари.
(40)
След разгласяването на констатациите относно ТДПИ бяха получени коментари от двамата включени в представителната извадка производители износители, на които не бе предоставено ТДПИ. Тези коментари обаче не бяха от такова естество, че да променят констатациите в тази връзка, тъй като те опровергават само част от констатациите и не привеждат допълнителни доказателства в подкрепа на коментарите.
2. Индивидуално третиране (ИТ)
(41)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо за цялата държава мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на критериите, определени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
-
при изцяло или частично контролирани от чуждестранни лица предприятия или при съвместни предприятия износителите имат право да репатрират капитала и печалбите,
-
експортните цени и количества и условията и параметрите на продажба се определят свободно,
-
повечето от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса,
-
обмяната на валута се извършва по пазарен курс, и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(42)
Включените в представителната извадка производители износители, поискали ТДПИ - Becarry Group и Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd, поискаха и ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ. Wonderful Group и Xinruncheng Group също поискаха ИТ.
(43)
По отношение на Becarry Group бе установено, че продажбите не са били свободно определяни поради ограничението на продажбите за износ, посочено в съображение 37 по-горе, и неговото искане за ИТ бе следователно отхвърлено.
(44)
По отношение на другите производители износители бе установено, че те отговарят на условията, заложени в член 9, параграф 5 от основния регламент, и следователно биха могли да получат ИТ. Поради това, въз основа на наличната информация беше направена временна преценка, че следните включени в представителната извадка китайски производители износители отговарят на всички изисквания за ИТ, изложени в член 9, параграф 5 от основния регламент:
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group
-
Wonderful Group
3. Нормална стойност
а) Избор на държава аналог
(45)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, се установява въз основа на цените на вътрешния пазар или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(46)
В известието за започване на антидъмпингова процедура Комисията посочи намерението си да използва САЩ като подходяща държава аналог за установяването на нормалната стойност за Китай и прикани заинтересованите страни да коментират този избор.
(47)
Бяха получени известен брой коментари и беше предложено няколко други държави-членки да послужат като алтернатива, а именно Бразилия, Турция, Нигерия, Тайланд и накрая Индонезия.
(48)
Вследствие на това Комисията реши да потърси съдействие от страна на известни производители от тези държави, в това число и САЩ. На въпросника обаче отговориха само двама производители на разглеждания продукт в САЩ. Един тайландски производител също изпрати непълен отговор на въпросника; така или иначе обаче неговата продуктова гама не беше напълно съпоставима с тази на оказалите съдействие китайски производители.
(49)
Разследването разкри, че САЩ са представлявали конкурентен пазар за разглеждания продукт. Редица производители са били активни на вътрешния пазар на САЩ и обемът на вноса е бил висок. Разследването разкри освен това, че керамичните плочки с произход от Китай и САЩ имат по същество еднакви физически характеристики и приложения и че производствените процеси са сходни.
(50)
Предвид факта, че пазарът на САЩ се характеризира основно с внос, бе посочено, че керамичните плочки, произведени в САЩ, и тези, произведени в Китай, обхващат различни сегменти от пазара. Поради това видовете на продукта, произведени на вътрешния пазар, които биха послужили като основа за установяването на нормалната стойност, не биха били съпоставими с видовете на продукта, изнесени от Китай за Съюза. Разследването обаче разкри, че производството в САЩ обхваща широка гама от видове на продукта, съпоставими с тези, произвеждани и изнасяни от Китай, както е посочено в съображение 49 по-горе.
(51)
Заявено бе също така, че САЩ вероятно са били относително малък участник на световния пазар на керамични плочки. През 2009 г. обаче в САЩ са били произведени близо 600 милиона m2, което се счита за значително количество. За сравнение - Китай, който е най-големият производител в света, е произвел за същия период 2 милиарда m2.
(52)
Една страна заяви, че САЩ разполагат със строги стандарти за качество и ефикасни нетарифни бариери за китайския внос. Разследването обаче разкри, че, както бе посочено по-горе, обемът на вноса от Китай в САЩ е бил висок и е представлявал основният дял от вътрешното потребление на САЩ. Поради това твърдението, че нетарифните бариери в САЩ имат отражение върху бюджета, а оттам и върху конкуренцията, бе отхвърлено.
(53)
Данните, включени в отговорите на двамата оказали съдействие производители от САЩ, бяха проверени на място. В крайна сметка бяха взети под внимание само данните от единия от посетените производители, тъй като те бяха счетени за надеждна информация, въз основа на която би могла да се базира нормалната стойност. Данните от втория посетен производител бяха сметнати за ненадеждни и трябваше да бъдат пренебрегнати, тъй като този производител е докладвал само за част от своите продажби на вътрешния пазар и разходите не можеха да бъдат напълно приравнени към сметките.
(54)
Поради това бе направено временното заключение, че САЩ са подходящ и обоснован избор за държава аналог съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент.
б) Определяне на нормалната стойност
(55)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност беше установена въз основа на проверената информация, получена от производителя в държавата аналог.
(56)
Беше установено, че продажбите на вътрешния пазар на производителя от САЩ на сходния продукт са представителни по отношение на обема в сравнение с обема на разглеждания продукт, изнасян за Съюза от оказалите съдействие производители износители.
(57)
По време на периода на разследване беше установено, че продажбите на вътрешния пазар на несвързани клиенти се извършват при обичайни търговски условия за всички видове на сходния продукт, произвеждани от производителя от САЩ. При все това, поради разлики в качеството между сходния продукт, произвеждан и продаван в САЩ, и разглеждания продукт, изнасян от КНР за Съюза, за някои видове на продукта бе счетено за по-подходящо да се конструира нормална стойност, за да може да се вземат предвид тези разлики и да се гарантира обективно сравнение, както е описано в съображение 61.
(58)
Нормалната стойност бе конструирана, като към производствените разходи на производителя от САЩ бяха добавени разходите за реализация, общите и административните разходи (наричани по-нататък „РРОАР“) и печалбата. Съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата се определят на основата на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия, извършени от производителя от САЩ.
в) Експортни цени на производителите износители
(59)
Експортните цени на включените в представителната извадка китайски износители са били основани на действително платените или дължимите експортни цени на първия независим клиент. Когато продажбите са били осъществени посредством свързан вносител в Съюза, цените бяха конструирани съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент. Бяха направени корекции за всички разходи, извършени в периода между вноса и препродажбата, включително за разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата. По отношение на маржа на печалбата беше използвана печалбата, реализирана от несвързан вносител на разглеждания продукт, тъй като действителната стойност на печалбата на свързания вносител бе сметната за ненадеждна поради връзката между производителя износител и свързания вносител.
г) Сравнение
(60)
Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на отделните експортни цени франко завода на включените в представителната извадка износители с продажните цени на вътрешния пазар или с конструираната нормална стойност, в зависимост от случая.
(61)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Нормалната стойност бе коригирана, за да се вземат предвид разликите в характеристиките (дължащи се основно на логото ОЕМ) и разликите в качеството за някои видове, които не са произведени от производителя в държавата аналог (например най-ниската цена за непорцеланови плочки). Допълнителни корекции бяха направени по отношение на разходите за навло, застраховка, обработка и допълнителни разходи, опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, при които те бяха счетени за обосновани, точни и подкрепени от проверени доказателства.
4. Дъмпингови маржове
а) За оказалите съдействие производители износители, включени в представителната извадка, на които бе предоставено ИТ
(62)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за оказалите съдействие производители износители, включени в представителната извадка, на които бе предоставен статут за ИТ, бяха определени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност, определена за държавата аналог, и среднопретеглената експортна цена на всяко дружество на разглеждания продукт за Съюза, както е установена по-горе.
(63)
Въз основа на това временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Временен дъмпингов марж
Group Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
Wonderful Group
26,2 %
б) За всички други оказали съдействие производители износители
(64)
Дъмпинговият марж за оказалите съдействие производители износители в Китай, които не са включени в представителната извадка, бе изчислен като среднопретеглена стойност от дъмпинговите маржове за производителите износители, включени в представителната извадка, в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент.
(65)
Дъмпинговият марж за оказалия съдействие производител износител в Китай, включен в представителната извадка, на който не бе предоставено ИТ (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd), също бе изчислен по начина, описан по-горе в съображение 64.
в) Всички други (неоказали съдействие) производители износители
(66)
Дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички други неоказали съдействие производители износители от Китай, бе определен на базата на най-високия от дъмпинговите маржове, установени за представителен вид на продукта на оказал съдействие производител износител.
(67)
Въз основа на това временният среднопретеглен дъмпингов марж в представителната извадка и нивото на дъмпинга за цялата държава, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Среднопретеглена стойност в представителната извадка за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в представителната извадка и на които не е предоставено ИТ (вж. приложение I)
32,3 %
Остатък за неоказалите съдействие производители износители
73,0 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(68)
Както бе посочено в съображение 8, промишлеността на керамични плочки е силно фрагментирана. Керамични плочки се произвеждат от над 500 производители.
(69)
Както бе посочено по-горе, промишлеността на Съюза е разделена на три сегмента: малки, средни и големи дружества. Малките дружества съставляват половината от общото производство на Съюза.
(70)
Смята се, че данните, предоставени от националните и европейските асоциации, обхващат около 75 % от производството на Съюза. Тези данни бяха подложени на кръстосани проверки с данните, предоставени от отделните производители и националните асоциации, както и с източници на статистически данни, като Prodcom например. Обемът и стойността на останалата продукция бяха екстраполирани на базата на същите източници на информация. Въз основа на това бе установено, че през ПР общото производство на Съюза е възлизало на 895 милиона m2. Всички производители от Съюза (които съставляват общото производство на Съюза) представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и по-долу ще бъдат наричани „промишлеността на Съюза“.
2. Потребление на Съюза
(71)
Потреблението на Съюза бе определено, като към продажбите на производителите от Съюза на пазара на Съюза бе добавен вносът по данни на Евростат. Данните относно общите продажби на Съюза на разглеждания продукт се основаваха на проверени данни, предоставени от националните и европейските асоциации на производителите. Данните, предоставени от асоциациите и Prodcom, бяха екстраполирани, за да се получи размерът на общите продажби на Съюза.
(72)
През разглеждания период, т.е. между 2007 г. и ПР, потреблението на Съюза е намаляло с 29 %, като най-значителен спад (13 %) е бил отбелязан между 2007 и 2008 г. През ПР потреблението е намаляло с 8 % в сравнение с 2009 г.
Таблица 1
Потребление
Обем (в хиляди кв. м)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
+ Общ внос
157 232
140 715
115 676
119 689
+ Продукция на Съюза, продадена на пазара на Съюза
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Индекс (2007 г. = 100)
100
86
78
70
= Потребление
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Индекс (2007 г. = 100)
100
87
77
71
Годишен спад
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Внос от Китай
3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса на разглеждания продукт
(73)
Обемът, пазарният дял и средните цени на вноса от Китай са се развивали, както е посочено по-долу. Количествата и ценовите тенденции се основават на данни от Евростат.
Таблица 2
Внос от Китай
Обем (в хиляди кв. м)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Обем на вноса от разглежданата трета страна
68 081
65 122
62 120
66 023
Индекс (2007 г. = 100)
100
96
91
97
Годишна основа
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Пазарен дял на вноса от разглежданата трета страна
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Цена на вноса от разглежданата страна (EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
95
97
Годишна основа
+ 4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Обемът на общия внос от Китай е намалял с 3 % през разглеждания период и през ПР е възлизал на около 66 милиона m2. Сама по себе си низходящата тенденция е в съответствие с низходящата тенденция в потреблението, но е далеч по-слабо изразена и се е наблюдавала през 2007 г. и 2009 г. Между 2009 г. и ПР обемът на вноса от Китай се е увеличил с 6 %. Освен това, погледнато в светлината на целия разглеждан период, пазарният дял на китайския внос е нараснал с 35 %, от 4,8 % през 2007 г. на 6,5 % през ПР.
(75)
Цените на китайския внос са намалели с 4 % по време на разглеждания период - от 4,7 EUR/m2 на 4,5 EUR/m2.
3.2. Подбиване на цените
(76)
За целите на анализа на подбиването на цените среднопретеглените продажни цени на производителите от Съюза по видове продукти за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на вноса от Китай за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(77)
Сравнението показа, че по време на ПР вносът на разглеждания продукт е продаван в Съюза на цени, които са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Изразено като процент от последните, нивото на подбиване на цените е било между 44 % и 57 %. Изчисленията се основават на данни, предоставени от включените в представителната извадка производители от Съюза и включените в представителната извадка производители износители от Китай.
4. Внос от трети държави, различни от Китай
(78)
Обемът на вноса от други трети държави през разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Количествата и ценовите тенденции са базирани на данни от Евростат.
Таблица 3
Внос от други трети държави
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Внос от други трети държави (в хиляди кв. м)
89 151
75 593
53 557
53 665
Индекс (2007 г. = 100)
100
85
60
60
Пазарен дял на вноса от други държави
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Средна цена (EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Индекс (2007 г. = 100)
100
113
122
122
Внос от Турция (в хиляди кв. м)
50 210
44 590
30 930
31 343
Пазарен дял на Турция
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Средна цена (EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Внос от държави, различни от Китай и Турция
38 941
31 002
22 627
22 322
Индекс (2007 г. = 100)
100
80
58
57
Средна цена (EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Вносът от трети държави е спаднал с 40 % през разглеждания период. Вследствие на това пазарният дял на този внос е спаднал с 14 % - от 6,2 % на 5,3 %.
(80)
Следва да се отбележи, че средните вносни цени от други трети държави са нараснали с 22 % по време на разглеждания период и са останали значително по-високи от средните продажни цени на китайските експортни продажби (с 19 % по време на ПР).
5. Състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Общи положения
(81)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(82)
Макроикономическите показатели (производство, капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж и размер на дъмпинговите маржове) бяха оценени на равнището на цялата промишленост на Съюза. Оценката бе базирана на информацията, предоставена от европейските и националните асоциации, и подложена на кръстосани проверки с данните, предоставени от производителите, и наличните статистически данни.
(83)
Анализът на микроикономическите показатели бе проведен на равнището на включените в представителната извадка производители от Съюза (средна единична цена, заетост, възнаграждения, производителност, складови наличности, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал). Оценката бе базирана на информацията, предоставена от тях, след като тя бе надлежно проверена.
5.2. Макроикономически показатели
5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(84)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло значително с 32 % през разглеждания период. Като цяло спадът (по време на разглеждания период) е отразил съществения спад в потреблението (с 29 % по време на разглеждания период, вж. съображение 72 по-горе). То обаче следва различна тенденция. То е намаляло с 32 % между 2007 и 2009 г., като най-голям спад е бил отбелязан между 2008 и 2009 г. - 23 %. След това то се е стабилизирало между 2009 г. и разглеждания период.
Таблица 4
Общо производство на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Обем (в хиляди кв. м)
Производство
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Индекс (2007 г. = 100)
100
89
68
68
(85)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с 5 % между 2007 и 2008 г., и с 2 % между 2008 г. и ПР. Полученото равнище на използване на капацитета е показало общ спад от 27 % между 2007 г. и ПР.
Таблица 5
Производствен капацитет и използване на капацитета
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Обем (в хиляди кв. м)
Производствен капацитет
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Индекс (2007 г. = 100)
100
95
93
93
Използване на капацитета
87 %
81 %
64 %
64 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
93
73
73
5.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(86)
В съответствие с развитието на производствения обем продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани потребители са спаднали с процент, сравним с този при потреблението, а именно с 30 % по време на разглеждания период. Продажбите на промишлеността на Съюза са следвали тенденция, сходна с тази при потреблението, що се отнася до годишния спад.
Таблица 6
Обем на продажбите на несвързани потребители
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Обем (в хиляди кв. м)
Продажби в Съюза
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Индекс (2007 г. = 100)
100
86
78
70
(87)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 1 процентен пункт през разглеждания период.
Таблица 7
Пазарен дял на ЕС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Пазарен дял на Съюза
89 %
89 %
90 %
88 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
100
101
99
5.2.3. Заетост и производителност
(88)
Между 2007 и 2008 г. заетостта е намаляла с 11 %. През разглеждания период тя е спаднала с 16 %.
Таблица 8
Заетост
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Средно за периода
Обща заетост
92 588
82 214
79 518
77 458
Индекс (2007 г. = 100)
100
89
86
84
(89)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, е останала стабилна в периода между 2007 и 2008 г. От 2008 г. до ПР обаче се е наблюдавал спад в производителността в размер на 19 %, който е бил свързан със спада на продукцията.
Таблица 9
Производителност
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Производителност (кв. м/година/заето лице)
17 439
17 453
13 834
14 132
Индекс (2007 г. = 100)
100
100
79
81
5.2.4. Ниво на дъмпинговия марж
(90)
Дъмпинговите маржове са посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
5.3. Микроикономически показатели
(91)
Анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, продажни цени, паричен поток, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали, инвестиции и възнаграждения) бе проведен за отделните дружества, т.е. на равнището на онези производители от Съюза, които бяха включени в представителната извадка.
5.3.1. Обща забележка
(92)
За някои микроикономически показатели (продажна цена, производствени разходи, рентабилност и възвръщаемост на инвестициите, т.е. показатели, изразени не в абсолютни стойности, а само в проценти) резултатите на включените в представителната извадка дружества в конкретния сегмент бяха претеглени в съответствие с дела на този сектор в общото производство на Съюза (като се използва специфичната тежест на всеки сектор в общия сектор на керамичните плочки - 52 % за малките дружества и по 24 % за средните и големите дружества). По този начин бе гарантирано, че резултатите на големите дружества не са доминирали анализа на вредата и че състоянието на малките дружества, които заедно съставляват най-големия дял от производството на Съюза, е било отразено правилно.
5.3.2. Складови наличности
(93)
Въпреки че нивото на складовите наличности на промишлеността на Съюза в края на периода е намаляло в абсолютни стойности с 14 % през разглеждания период, изразено като процент от продукцията то съществено се е увеличило (с 37 %).
Таблица 10
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Складови наличности (в хиляди кв. м)
48 554
50 871
39 689
41 887
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
82
86
Складови наличности като процент от продукцията
43 %
49 %
55 %
59 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
114
128
137
(94)
Увеличението на складовите наличности е красноречив фактор за вреда. Дружествата в сектора по принцип поддържат своите складови наличности на ниво, равно на три месеца продукция, но натискът на китайския дъмпингов внос ги е принудил да увеличат своите складови наличности до ниво, равно на шест месеца продукция. Всъщност бе наблюдавано постоянно и устойчиво годишно повишение на складовите наличности от 43 % през 2007 г. до 59 % през ПР.
(95)
Това увеличение на складовите наличности се обяснява с факта, че китайските производители износители са се съсредоточили върху продажбата на големи партиди еднородни продукти, докато промишлеността на Съюза е предлагала много по-голямо разнообразие от продукти от гледна точка на вида, цвета и размера. За да бъде в състояние да отговаря в много кратки срокове на твърде специфично търсене, промишлеността на Съюза е трябвало да увеличи своите складови наличности.
5.3.3. Продажни цени
(96)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са се увеличили с 10 % през разглеждания период.
Таблица 11
Единична цена на пазара на ЕС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Единични продажни цени на Съюза (EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Индекс (2007 г. = 100)
100
104
108
110
(97)
Увеличението на цените се е дължало на редица фактори. На първо място е било необходимо да се компенсира увеличението на производствените разходи, които през същия период са нараснали с 14 % (вж. съображение 106). Увеличението на складовите наличности (вж. съображение 95 по-горе) и промяната на продуктовото съдържание, предлагано от промишлеността на Съюза, също са се отразили на повишението на цените. Вносът от Китай е съставен основно от големи партиди еднородни продукти. Поради това промишлеността на Съюза е трябвало да се концентрира върху малки партиди от разглеждания продукт, за които търсенето е било фрагментирано с по-малки количества и по-голямо разнообразие от гледна точка на вида, цвета и размера.
(98)
Въпреки повишението на единичните цени обаче, промишлеността на Съюза е оперирала под целевата печалба. Всъщност сегментът на малките дружества е бил на загуба.
(99)
Развитието на цените на вноса от Китай бе представено в съображение 75. Както може да се види, тези цени са следвали различна тенденция от тази на цените на промишлеността на Съюза и непрекъснато са били по-ниски. По време на ПР цените от Китай са били два пъти по-ниски от цените на промишлеността на Съюза.
5.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали, инвестиции и възнаграждения
(100)
Както бе посочено по-горе, увеличението на производствените разходи е било по-високо от повишението на продажните цени. През разглеждания период разходите са се увеличили с 14 %, докато промишлеността на Съюза е успяла да повиши цените си само с 9 %. Рентабилността е спаднала от 3,9 % през 2007 г. до 0,4 % през ПР. През 2009 г. промишлеността е достигнала най-ниското си ниво на печалба, когато тя не е била в състояние да покрие разходите си и е отбелязала 1,2 % загуба. От трите сегмента най-засегнат е бил този на малките дружества, който бележи загуба от 2008 г. насам. Въпреки съществения спад в рентабилността, средните и големите дружества са успели да продават своята продукция на скромни, макар и неустойчиви нива на печалба.
(101)
Печалбите, реализирани от големите и средните дружества, не могат да бъдат разгласени от съображения за поверителност. В сегмента на големите дружества изчислението на печалбата се основава на данни за едно дружество, докато разгласяването на резултатите на средноголемите дружества би позволило на други дружества да изчислят печалбите на останалите сектори, тъй като общите претеглени печалби са известни.
Таблица 12
Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, инвестиции и възнаграждения
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Нетна печалба от продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от нетните продажби)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Паричен поток (в хиляди евро)
86 663
55 131
41 599
40 256
Индекс (2007 г. = 100)
100
64
48
46
Възвръщаемост на инвестициите (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Нетни инвестиции (в хиляди евро)
15 733
15 673
11 005
11 283
Индекс (2007 г. = 100)
100
100
70
72
Годишни разходи за труд за едно заето лице
38 910
39 714
37 366
37 242
Индекс (2007 г. = 100)
100
102
96
96
(102)
Тенденцията на паричния поток, който представлява способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си, е останала положителна по време на разглеждания период. Между 2007 г. и ПР обаче тя е намаляла с около 54 %.
(103)
Възвръщаемостта на инвестициите (ВНИ) като цяло е следвала тенденцията на рентабилността по време на целия разглеждан период.
(104)
Между 2007 г. и ПР годишният поток от инвестиции в разглеждания продукт, вложени от промишлеността на Съюза, се е понижил с 28 %.
(105)
Между 2007 г. и ПР средната заплата на едно заето лице е спаднала с 4 %.
5.3.5. Производствени разходи
Таблица 13
Производствени разходи
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Производствени разходи (EUR/m2)
7,7
8,3
8,8
8,8
Индекс
100
108
114
114
(106)
Както бе посочено по-горе, през разглеждания период производствените разходи са се увеличили с 14 %. Това увеличение се е дължало на увеличаването на складовите наличности (вж. съображение 95 по-горе) и на промяната на продуктовото съдържание, предлагано от промишлеността на Съюза (по-голямо разнообразие от продукти от гледна точка на вида, цвета и размера), докато китайският внос е бил концентриран върху големи партиди от еднородни продукти. Промишлеността на Съюза е трябвало да увеличи своите складови наличности, за да може да отговаря в много кратки срокове на твърде специфично търсене и да предлага по-голямо разнообразие от продукти.
6. Заключение относно вредата
(107)
Разследването показа, че показателите за вредата, като производствен обем, използване на капацитета, продажби на несвързани клиенти и заетост, са се влошили по време на разглеждания период. Въпреки че негативното развитие на потреблението без съмнение е имало отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, следва да се отбележи, че китайският внос е успял да увеличи своя пазарен дял посредством ценови натиск.
(108)
Освен това по време на разглеждания период показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на производителите на Съюза, като рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и парични потоци, са били сериозно засегнати. Значителен фактор за вредата е същественото увеличаване на складовите наличности (с 37 %) по време на разглеждания период. Това увеличение се обяснява с факта, че китайските производители износители са се съсредоточили върху продажбата на големи партиди еднородни продукти, докато промишлеността на Съюза е предлагала много по-голямо разнообразие от продукти от гледна точка на вида, цвета и размера. Промишлеността на Съюза е трябвало да увеличи своите складови наличности, за да може да отговаря в много кратки срокове на твърде специфично търсене и да предлага по-голямо разнообразие от продукти.
(109)
Въпреки че по време на разглеждания период продажните цени на промишлеността на Съюза са се повишили, това се e дължало основно на увеличаването на производствените разходи. Общо взето рентабилността се е влошила през разглеждания период. Всъщност, сегментът на малките дружества, който съставлява половината от промишлеността на Съюза, е бил на загуба от 2008 г. насам. Поради това, въпреки повишаването на продажните цени, промишлеността не е била в състояние да достигне достатъчно ниво на печалба. Промишлеността не е била в състояние да увеличи продажните си цени до ниво, което би ѝ осигурило рентабилността, необходима за осигуряване на дългосрочна жизнеспособност.
(110)
Анализът на ценовите тенденции, основан на данни на Евростат, показа, че ценовата разлика между цените на дъмпинговия внос от Китай и тези на промишлеността на Съюза се е увеличила от около 40 % през 2007 и 2008 г. до приблизително 50 % през 2009 г.
(111)
Предвид изложеното по-горе се стига до временното заключение, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(112)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучено дали понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от разглежданата държава. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на вноса от Китай
(113)
Повишаването на пазарния дял на китайските производители износители по време на разглеждания период е съвпаднало с понижаването на печалбата на промишлеността на Съюза и със същественото увеличаване на нейните складови наличности.
(114)
То е съвпаднало и със спада в потреблението на Съюза. Независимо от това, въпреки че обемът на китайския внос е намалял с 9 процентни пункта между 2007 и 2009 г. в съответствие със свиващото се потребление (макар и не в същия размер - потреблението е намаляло с 23 процентни пункта по време на разглеждания период), от 2007 г. насам китайският пазарен дял се е увеличавал непрекъснато. Освен това между 2009 г. и ПР китайският внос се е увеличил с 6 процентни пункта въпреки допълнителното понижаване на потреблението с 6 процентни пункта.
(115)
Ценовата разлика (по осреднени данни на Евростат) между цените на китайския внос и цените на промишлеността на Съюза е била доста значителна по време на целия разглеждан период. Фактът, че още през 2007 г. тя е достигнала 40 %, говори за това, че ценовата стратегия на китайските производители износители е започнала преди икономическата криза. Тази разлика се е увеличила в периода след кризата и през ПР е достигнала 50 %.
(116)
Увеличаването на пазарния дял на китайският внос, както и понижаването на цените и повишаването на ценовата разлика между цените на Съюза и Китай, са съвпаднали с влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза.
3. Влияние на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от трети държави, различни от Китай
(117)
Обемът на вноса от трети държави, различни от Китай, е намалял с 40 % по време на разглеждания период. Пазарният дял на този внос също слабо се е понижил по време на същия период (с около 1 %). Макар цените на този внос да са били съпоставими с китайските цени през 2007 г., ценовата разлика е достигнала 18 % през 2009 г. и 16 % през ПР.
(118)
Турция е вторият по големина износител за Съюза с 3 % пазарен дял през ПР. Този пазарен дял е останал стабилен (с леко понижение от 0,4 %) през разглеждания период. Обемът на вноса от Турция е намалял с 37 % през разглеждания период. Макар цените на турския внос да са били под тези на промишлеността на Съюза (с около 40 % по време на разглеждания период), ценовата разлика между турския и китайския внос е достигнала 16 % през 2009 г. и ПР, вследствие на 22-процентно повишение на турските цени. Въз основа на това не може да се изключи, че вносът от трети държави, различни от Китай, е могъл да допринесе в твърде малка степен за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Те обаче не нарушават причинно-следствената връзка, установена с дъмпинговия внос от Китай.
4. Въздействие на високата фрагментираност на промишлеността на Съюза
(119)
Промишлеността на Съюза в областта на производството на плочки е силно фрагментирана. По време на разглеждания период обаче общият брой на дружествата е намалял вследствие на течащия през последните две десетилетия процес на консолидация. Още по-важно обаче е това, че в онези държави-членки, които имат най-голям производствен дял и в които фрагментираността е била още по-изразена, разследването е установило, че дружествата работят в клъстери. Тази структура гарантира ефикасно разпределяне на ресурсите. Всъщност фрагментираността позволява на големите дружества да възлагат на малките дружества производството на някои видове продукти (от гледна точка на цвета, размера и т.н.). С помощта на малките дружества промишлеността е в състояние да доставя много видове продукти в кратки срокове. Това е придобило още по-голямо значение в светлината на китайския конкурентен внос, при който се продават големи партиди от еднородни продукти и няма гъвкавост относно цвета, размера и др. При тези обстоятелства не може да бъде установена причинно-следствена връзка между фрагментираността и влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
4.1. Въздействие на икономическата криза
(120)
Разследването показа, че икономическата криза несъмнено е оказала въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(121)
Въздействието е било свързано основно със спада в строителната промишленост, който се е отразил върху спада в потреблението на керамични плочки. В общи линии през 2009 г. спадът в цялостната строителна дейност на ЕС е възлизал на 7,5 % (3). Конкретното въздействие на общата икономическа криза върху строителната промишленост е различно в различните сегменти на промишлеността (4). През 2009 г. спадът в строителната промишленост засегна основно новото строителство и частното нежилищно строителство. За разлика от тях строителното инженерство е било засегнато в по-малка степен, а секторът на публичното нежилищно строителство дори е отбелязал ръст от 1,1 % през 2009 г. Според Европейската федерация на строителната промишленост тези тенденции отразяват мерките, предприети от правителствата за поддържане, та дори и увеличаване на разходите за публично строителство и инфраструктура като част от националните пакети от мерки за стимулиране. По подобен начин фискалните мерки за стимулиране на енергийноефективни решения са смекчили въздействието на икономическия спад върху дейностите по обновяване и поддръжка.
(122)
Посочените по-горе развития са имали положително отражение върху секторите на обновяване и поддръжка (положително въздействие върху производството, продажбите и рентабилността надолу по веригата, тъй като маржовете на печалба са по-високи в сектора на дребно). Във всеки случай тези сектори са били засегнати в по-малка степен от икономическия спад.
(123)
Представеният по-долу анализ сочи, че независимо от това, че икономическият спад може да се е отразил върху състоянието на промишлеността на Съюза, съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, всъщност е била причинена от дъмпинговия внос от Китай.
(124)
На първо място разследването показа, че строителната промишленост е започнала да се възстановява от последиците от икономическия спад по време на ПР, докато показателите на промишлеността на Съюза са продължили да бележат низходяща тенденция.
(125)
Второ - важен аспект е развитието на складовите наличности, което в този случай е красноречив показател за вреда (вж. съображение 93 по-горе). Наблюдавано е било по-скоро постоянно годишно увеличение на складовите наличности. Това постоянно и устойчиво повишение навежда на мисълта, че промишлеността на Съюза всъщност е била подложена на постоянен натиск от страна на китайските производители износители. Ако увеличаването на складовите наличности е трябвало да бъде отдадено на икономическия спад, по време на годините на криза вероятно е щяло да се наблюдава съществено повишение, а не устойчива тенденция по време на целия разглеждан период.
(126)
И на последно място - анализът на данните за рентабилността, по-специално на малките дружества, които са съставлявали почти 50 % от производството на Съюза по време на ПР, показва, че тези дружества са достигнали много скромно ниво на печалба в размер на 0,3 % през 2007 г., след което са започнали да бележат загуби. Това означава, че тяхното състояние е започнало да се влошава още преди началото на кризата.
(127)
В светлината на изложеното по-горе се счита, че влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза се е дължало основно на дъмпинговия внос от Китай. Макар икономическата криза и произтичащото от нея свиване на търсенето да са могли да допринесат за понесената от промишлеността на Съюза вреда, тяхното въздействие не е било такова, че да наруши причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос от Китай и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
4.2. Твърдения за самопричинена вреда
(128)
Един вносител заяви, че основната причина за вредата са продажбите на ниски цени, реализирани от полски производители на плочки. В тази връзка трябва да се отбележи, че анализът на вредата следва да се извършва на равнището на промишлеността на Съюза като цяло, а не само на част от нея. Комисията все пак анализира състоянието на полския пазар на базата на наличната информация (припомня се, че включеното в представителната извадка полско дружество реши да преустанови съдействието си и нито едно друго полско дружество не се съгласи да съдейства).
(129)
На първо място бе установено, от гледна точка на обема, че полските продажби на останалата част от пазара на Съюза са представлявали по-малко от 3 % пазарен дял по време на ПР.
(130)
Второ - ако полските дружества бяха оказали съдействие при разследването и техните цени бяха взети предвид при анализа на подбиването на цените, това би имало много ограничено отражение върху изчислението на цялостното подбиване на цените. Поради липсата на съдействие от страна на полското дружество не бе получена подробна информация за цените по контролен номер на продукта. Дори обаче да се използва подход за „максимално въздействие“, ако се приеме, че всички полски продажби са били включени в изчислението, въздействието би било ограничено и не би променило цялостната картина предвид относително ниския обем на продажбите (5).
(131)
Въз основа на това става ясно, че дори и полските продажби да са се отразили на понесената от промишлеността на Съюза вреда, то тяхното отражение е било ограничено.
(132)
Съгласно друго твърдение за самопричинена вреда някои производители от Съюза са попълвали своите каталози с плочки, внесени от Китай, и са ги продавали под своята собствена търговска марка. Това твърдение обаче не бе подкрепено с факти, а доказателствата, събрани по време на разследването, показаха, че този внос е бил незначителен. Поради това не може да се заключи, че този внос на производители от ЕС е допринесъл за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
5. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(133)
Разгледано бе и равнището на износа като един от известните фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос. Анализът на данни от Евростат показа, че в действителност износът от Съюза е намалял с 44 %. Цените на този износ обаче са се увеличили с 32 %. За оказалите съдействие производители, включени в представителната извадка, спадът е бил по-слабо изразен (- 24 %). Разследването също така показа, че делът на износа, изразен като процент от общите продажби на Съюза, се е увеличил от 17 % през 2007 г. на 19 % през 2009 г. Освен това, дори и обемът на износа на оказалите съдействие производители от Съюза да е намалял, това намаление е било по-слабо изразено, отколкото спадът на продажбите на пазара на Съюза (- 24 % за износа в сравнение с - 30 % за продажбите на Съюза). Следователно се счита, че намаляването на обема на износа не може да послужи като обяснение за нивото на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(134)
Въз основа на посоченото по-горе се прави временното заключение, че равнището на износа на промишлеността на Съюза не е допринесло за значителната вреда, понесена от нея.
6. Заключение относно причинно-следствената връзка
(135)
Поради това се прави заключението, че е налице причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от Китай. Икономическата криза и вносът от трети държави, различни от Китай, са имали отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, но то не е било такова, че да наруши причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос от Китай и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(136)
Поради това, въз основа на изложения по-горе анализ на влиянието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза, се стигна до временното заключение, че между дъмпинговия внос от Китай и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда по време на ПР съществува причинно-следствена връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(137)
Нивото на съдействие и подкрепа от страна на европейската асоциация (Cerame-Unie) и основните национални асоциации на производителите бе високо. Освен това нито един производител от Съюза не се противопостави на започването на разследване или на налагането на мерки. Това предполага, че налагането на мерки явно е в интерес на производителите от Съюза.
(138)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза понася съществена вреда поради влиянието на подбиващия цените ѝ дъмпингов внос, както подробно е изложено в съображение 76 и следващите.
(139)
Може да се очаква, че промишлеността на Съюза би извлякла ползи от мерките, които вероятно ще предотвратят по-нататъшното рязко увеличаване на дъмпинговия внос на ниски цени.
(140)
Ако мерките не бъдат наложени, може да се очаква, че увеличаването на вноса на керамични плочки на ниски дъмпингови цени ще продължи, а може и да се засили. Ефектът на понижаване на продажните цени, причинен от дъмпинговия внос от Китай, би продължил да подбива продажните цени и печалбата на производителите от Съюза.
(141)
Тъй като финансовото положение и рентабилността на промишлеността на Съюза не са достатъчно стабилни, за да могат да устоят на по-нататъшния натиск върху цените, оказван от значително подбиващия цените им дъмпингов внос, е много вероятно това да доведе до постепенното изчезване на голям брой производители от Съюза.
2. Интерес на вносителите
(142)
Съдействието на несвързаните вносители и ползватели съответства на около 6 % от общия обем на вноса от Китай. В процеса на изготвяне на извадката (вж. съображение 15) бяха подбрани седем несвързани вносители (един от тях е бил и ползвател). Те са съставлявали около 5 % от общия обем на вноса от Китай. Оказалите съдействие вносители са се занимавали основно с търговия на плочки, с изключение на един вносител, за когото търговията с плочки е представлявала малък дял от цялостната му дейност. За тези оказали съдействие вносители делът на вноса от Китай от общото количество закупени продукти е бил значителен (около 3/4). Въпреки че изглежда, че е налице марж, който да компенсира увеличението на цените на китайския внос, тъй като добавката към цената на този внос от страна на вносителите е около 50 %, те обикновено декларират печалба в размер на 5 %.
(143)
Вследствие на това от гледна точка на разходите е твърде вероятно, ако бъдат наложени, мерките да окажат въздействие върху дейността на вносителите.
(144)
Разследването обаче разкри, че вносителите и ползвателите имат възможност да преминат към продукти с произход от трети държави или от Съюза. Това може да става твърде лесно, тъй като продуктът, предмет на разследването, е произвеждан в редица държави както в Съюза, така и извън него (Турция, Обединените арабски емирства, Египет, Югоизточна Азия, Бразилия и други).
(145)
Един вносител заяви, че се е опитал да смени своите доставчици вследствие на започването на разследването, но усилията му не се увенчали с успех. От друга страна, друг вносител заяви, че този процес вече е бил започнал по време на разследването и е бил успешен. Трети вносител заяви, че той би разширил своето портфолио от доставчици и към некитайски производители и че това би станало безпроблемно.
(146)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на мерки не би попречило на вносителите от Съюза да закупуват сходни продукти от други източници. Освен това целта на антидъмпинговите мита не е да изолира специфични търговски канали, а да възстанови равнопоставеността и да се противопостави на нечестни търговски практики.
(147)
И на последно място - по-скоро ниското ниво на съдействие от страна на несвързаните вносители предполага, че налагането на мерки не би оказало значително въздействие върху дейността им.
3. Интерес на ползвателите
(148)
Комисията се свърза с две големи асоциации на ползвателите в Съюза.
(149)
Промишленият сектор (представен от Европейската федерация на строителната промишленост) реши да не оказва активно съдействие на разследването. Федерацията отговори на първоначалното запитване от страна на Комисията, след което престана да оказва съдействие поради липса на интерес от страна на нейните членове.
(150)
Ниското ниво на съдействие от страна на ползвателите навежда на мисълта, че секторът не разчита основно на китайския внос или, в случай че бъдат въведени мерки, той няма да бъде значително засегнат. Това изглежда е особено вярно за строителния сектор, в който съгласно информация, предоставена от производителите по време на посещенията на място, керамичните плочки имат незначителен дял от крайните разходи. Това твърдение изглежда основателно предвид цените на другите материали, използвани в строителството на нови сгради и обновяването на стари. Освен това, както бе посочено по-горе, източниците на доставки са можели относително лесно да бъдат променяни.
(151)
Европейската асоциация „Направи си сам“ (European Do-It-Yourself Association, EDRA) се свърза с Комисията от името на своите членове. Тя изпрати своите коментари в началото на разследването, в които заяви, че митата биха довели до повишаване на потребителските цени и че преминаването към други източници на доставка би довело до повишаване на разходите както за разпространителите, така и за клиентите. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени с доказателства.
4. Интерес на крайните потребители
(152)
Комисията се свърза с една асоциация на потребителите, която отговори, че не е заинтересована от това да окаже съдействие на разследването. Нито една друга асоциация на потребителите не се представи.
(153)
Вероятно е въздействието на антидъмпинговите мита за потребителите да бъде ограничено, тъй като добавката в цената, прилагана от прекупвачите, обикновено е много висока. Дори в случай на повишаване на цените те биха имали по-скоро ограничено въздействие върху потребителите, предвид това, че повишението на разходите би било от порядъка на 1,5 и 3 евро за m2 (на базата на средна цена на китайския внос в размер на 4,5 евро през ПР). Индивидуалните потребители купуват ограничени количества плочки и при това не твърде често. Освен това краткосрочното повишение на цените би могло да има благотворно дългосрочно отражение върху потребителите, като гарантира конкурентни условия на пазара. Липсата на конкуренция в дългосрочен план би могла да доведе до още по-голямо повишаване на цените и до изчезване на вноса на ниски цени.
5. Интерес на доставчиците
(154)
Нито един доставчик или сдружение от доставчици не се представи по време на разследването.
(155)
Разследването разкри, че доставчиците, които биха били най-заинтересовани от текущата процедура, са производителите на оборудване за производство на плочки. Разследването показа, че някои китайски производители за закупували такова оборудване от доставчици, установени в Съюза. Независимо от това, от официалните данни стана ясно, че продажбите от Съюза за Китай са следвали стабилна, леко низходяща тенденция по време на последното десетилетие и че Китай е представлявал значителен, макар и не прекалено голям дял от неговите продажби (около 10 %). Основните клиенти на доставчиците са били действително производителите от Съюза, тъй като доставчиците зависят от резултатите на промишлеността на Съюза и проявяват към тях особено голям интерес.
(156)
Освен това липсата на съдействие от страна на този сектор наведе на мисълта, че доставчиците не смятат, че антидъмпинговите мерки срещу вноса на разглеждания продукт биха влошили значително тяхното състояние.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(157)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че като цяло не съществуват основателни аргументи срещу налагането на временни мерки върху вноса на керамични плочки с произход от КНР.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Степен на отстраняване на вредата
(158)
Предвид заключенията, направени по-горе по отношение на дъмпинга, нанасяната от него вреда, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да се въведат временни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт от Китай, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
2. Временни мерки
(159)
С оглед на изложеното по-горе се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса с произход от Китай следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на най-ниския марж (дъмпингов или на вредата), съгласно правилото за по-ниското мито.
(160)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени на базата на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват ситуацията, установена по време на разследването за тези дружества. Тези митнически ставки (за разлика от митото за цялата държава, приложимо за „всички други дружества“) са приложими изключително към вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(161)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски единици) следва да се изпраща до Комисията (6) заедно с цялата релевантна информация, по-специално относно евентуална промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, произтичаща от тази промяна на наименованието или промяната в производствените и търговските единици. При необходимост регламентът ще бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(162)
За да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за производителите, които не са имали никакъв износ за Съюза по време на ПР.
(163)
С оглед свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки включват следното: на митническите органи на държавите-членки трябва да бъде представена валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложението към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други износители.
(164)
Ако износът на някое от дружествата, които се ползват от по-ниска индивидуална митническа ставка, се увеличи значително по обем след налагането на разглежданите мерки [в зависимост от случая може да бъде въведен процент], такова увеличение на обема може да бъде счетено като представляващо само по себе си промяна в схемите на търговия, която се дължи на налагането на мерките по смисъла на член 13, параграф 1 от основния регламент. При такива обстоятелства и при положение че са изпълнени условията, може да бъде започнато разследване по отношение на заобикаляне на антидъмпинговите мерки. При това разследване може, inter alia, да бъде проучена необходимостта от отстраняване на индивидуалната(ите) митническа(и) ставка(и) и последващо въвеждане на единна ставка за цялата държава.
(165)
Следните предложени митнически ставки се основават на дъмпинговите маржове, установени по време на разследването, тъй като те са били по-ниски от маржовете на вредата. Временните антидъмпингови мита са установени, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Временно мито
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Всички други оказали съдействие производители
32,3 %
32,3 %
Всички други
73,0 %
73,0 %
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(166)
Направените по-горе временни констатации се съобщават на всички заинтересовани страни, които са приканени да изложат становището си в писмена форма и да поискат изслушване. Техните коментари ще бъдат анализирани и взети под внимание, когато това е обосновано, преди да бъдат направени окончателните заключения. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани плочки и плочи за настилане или облицоване, от керамика; лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани кубчета, парчета и подобни артикули за мозайки, от керамика, дори върху подложка, класирани понастоящем в кодове по КН 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 и 6908 90 99, с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване за продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Мито
Допълнителен код по ТАРИК
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.
26,2 %
B011
Дружества, изброени в приложение I
32,3 %
B012
Всички други дружества
73,0 %
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите власти на държавите-членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митническата ставка, приложима за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
5. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 март 2011 година.
REGULAMENTUL (UE) NR. 258/2011 AL COMISIEI
din 16 martie 2011
de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de plăci ceramice originare din Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumită în continuare „Uniunea”),
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURĂ
1. Deschiderea procedurii
(1)
La 19 iunie 2010, Comisia Europeană („Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) („aviz de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de plăci ceramice originare din Republica Populară Chineză („China” sau „țara în cauză”).
(2)
Procedura antidumping a fost deschisă în urma unei plângeri depuse de Federația Europeană a Producătorilor de Plăci Ceramice (European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation, CET) („reclamanta”) în numele a 69 de producători reprezentând peste 30 % din producția totală de plăci ceramice a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și a prejudiciilor materiale aferente, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.
2. Părțile vizate de procedură
(3)
Comisia a informat oficial reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din China, reprezentanții țării în cauză, precum și importatorii și utilizatorii cunoscuți cu privire la deschiderea procedurii. De asemenea, Comisia a informat producătorii din Statele Unite ale Americii („SUA”), Nigeria, Brazilia, Turcia, Indonezia și Thailanda, întrucât aceste țări au fost luate în considerare ca posibile țări analoge. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de deschidere. S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.
(4)
Având în vedere numărul aparent ridicat de producători-exportatori din China, importatori neafiliați și producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din China, precum și importatorilor și producătorilor din Uniune li s-a cerut să se prezinte Comisiei și să furnizeze, după cum se precizează în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la activitățile lor legate de produsul în cauză în perioada 1 aprilie 2009-1 martie 2010. Autoritățile din China au fost, de asemenea, consultate.
2.1. Eșantionarea producătorilor-exportatori chinezi
(5)
Au fost primite 105 răspunsuri valide la exercițiul de eșantionare din partea producătorilor-exportatori chinezi, acoperind 47 % din importuri în cursul perioadei de anchetă, astfel cum se stabilește la considerentul 24 de mai jos. Prin urmare, se consideră că nivelul de cooperare este redus.
(6)
În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de producători-exportatori bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de produs în cauză către Uniune, exporturi care au putut fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Eșantionul selectat era alcătuit din trei grupuri, reprezentând 10 producători individuali, care acopereau 14,4 % din volumul total al exporturilor din China către Uniune și 31,3 % din volumul total al exportatorilor cooperanți pe durata perioadei de anchetă. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, părțile în cauză și autoritățile chineze au fost consultate cu privire la selecția eșantionului. Au fost primite o serie de observații în legătură cu eșantionul propus. Observațiile considerate adecvate au fost luate în considerare în selectarea eșantionului final.
2.2. Eșantionarea producătorilor din Uniune
(7)
Asociația Europeană a Producătorilor de Plăci Ceramice (CET) a confirmat într-o scrisoare trimisă Comisiei că toate societățile reclamante au convenit să fie incluse în eșantion. Incluzând alte societăți care s-au declarat interesate, Comisia a primit, astfel, informații din partea a 73 de producători din Uniune.
(8)
În exercițiul de eșantionare, s-a ținut seama de nivelul ridicat de fragmentare a sectorului plăcilor ceramice. Pentru a garanta că rezultatele întreprinderilor mari nu au dominat analiza prejudiciului, dar că situația întreprinderilor mici, care reprezintă împreună cea mai mare parte din producția Uniunii, a fost reflectată în mod adecvat, s-a considerat că toate segmentele, și anume, întreprinderile mici, mijlocii și mari, ar trebui să fie reprezentate în eșantion.
(9)
Trei segmente s-au diferențiat pe baza volumului producției anuale:
- segmentul 1: întreprinderile mari - producție de peste 10 milioane m2;
- segmentul 2: întreprinderile mijlocii - producție între 5 și 10 milioane m2;
- segmentul 3: întreprinderile mici - producție sub 5 milioane m2.
(10)
În analiza indicatorilor microeconomici, rezultatele societăților incluse în eșantion, în segmentul specific au fost ponderate în conformitate cu partea acelui segment din producția totală a Uniunii (utilizând ponderea specifică a fiecărui segment din sectorul global al plăcilor ceramice). Conform informațiilor colectate pe parcursul anchetei, producătorii din sectorul 1 și 2 reprezintă fiecare aproximativ un sfert din producția totală a Uniunii, în timp ce producătorii din segmentul 3 aproximativ jumătate din producția totală a Uniunii. Din segmentul întreprinderilor mici fac parte peste 350 de societăți, din segmentul întreprinderilor mijlocii peste 40 de societăți și din segmentul întreprinderilor mari peste 20 de societăți.
(11)
În eșantion au fost incluse 10 societăți. Acestea sunt cele mai mari din toate cele trei segmente, ținând seama de vânzări, producție și localizare geografică. Una dintre societățile incluse în eșantion face parte din segmentul întreprinderilor mari, patru societăți fac parte din segmentul întreprinderilor mijlocii, iar celelalte cinci aparțin segmentului întreprinderilor mici. Societățile selectate își au sediul în șase state membre (Italia, Spania, Polonia, Portugalia, Germania și Franța) care reprezintă, împreună, peste 90 % din producția totală a Uniunii. Acest eșantion a reprezentat 24% din producția totală a producătorilor cooperanți și 7 % din producția totală a Uniunii.
(12)
Pe durata anchetei, o societate din Polonia inclusă în eșantion a hotărât să întrerupă cooperarea în cadrul anchetei. Comisia nu a putut obține cooperarea niciunui alt producător cu sediul în Polonia.
(13)
În ciuda retragerii producătorului polonez, nivelul de reprezentativitate a eșantionului a rămas ridicat conform tuturor criteriilor prevăzute la considerentele 8 și 10. Prin urmare, s-a hotărât că procedura poate continua cu un eșantion format din nouă producători din cinci state membre.
(14)
Reclamanții au solicitat ca numele lor să fie păstrate confidențiale. Comisia a acceptat solicitarea.
2.3. Eșantionarea importatorilor
(15)
Comisia a primit 24 de răspunsuri din partea importatorilor. Trei mari importatori au fost excluși din exercițiul de eșantionare: doi afiliați unor exportatori chinezi și unul afiliat unui producător din Uniune (importurile sunt marginale în raport cu vânzările totale ale acelui producător).
(16)
Importatorii neafiliați cooperanți reprezintă circa 6 % din importurile totale din China.
(17)
Șapte societăți au fost incluse în eșantion, reprezentând 95 % din importurile realizate de societățile neafiliate cooperante. Una dintre aceste societăți a fost și utilizator al produsului în cauză. Eșantionul a fost, de asemenea, reprezentativ în ceea ce privește repartizarea geografică. Eșantionul acoperă, astfel, statele care reprezintă peste 49 % din importurile către Uniune, care și-au coroborat reprezentativitatea.
2.4. Răspunsuri la chestionare și controale
(18)
Pentru a permite producătorilor-exportatori din China incluși în eșantion să prezinte o cerere pentru acordarea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) sau a tratamentului individual („TI”), dacă doreau acest lucru, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Un grup de producători-exportatori a solicitat TEP în temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază sau TI în cazul în care ancheta ar stabili că nu îndeplinesc condițiile pentru TEP. Celelalte grupuri de producători-exportatori au solicitat doar TI.
(19)
Au fost primite cereri de examinare individuală din partea a opt societăți sau grupuri de societăți afiliate neincluse în eșantion. Examinarea acestor cereri în etapa provizorie ar fi fost prea dificilă. O decizie de acordare a examinării individuale vreuneia dintre aceste societăți va fi luată în etapa finală.
(20)
Comisia a expediat chestionare producătorilor-exportatori incluși în eșantion, precum și producătorilor-exportatori neincluși în eșantion și care și-au exprimat intenția de a solicita o examinare individuală conform articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază, producătorilor din Uniune incluși în eșantion, importatorilor neafiliați cooperanți și tuturor utilizatorilor cunoscuți din Uniune.
(21)
Au furnizat răspunsuri la chestionare trei grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion, opt producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori neincluși în eșantion, nouă producători din Uniune incluși în eșantion și cinci importatori neafiliați unui producător-exportator. Asociația europeană a producătorilor (Cerame-Unie), asociațiile naționale de producători, importatorii, asociațiile de importatori și utilizatori au prezentat, de asemenea, observații.
(22)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru analiza TEP/TI, precum și pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului rezultat și a interesului comunitar și a efectuat controale la sediile a nouă producători din Uniune incluși în eșantion și la sediile următoarelor societăți:
(a)
Producători-exportatori din China
-
Becarry Group format din:
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group format din:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd
-
Wonderful Group format din:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Giavelli S.r.l., importator italian afiliat
(b)
Comercianți din China
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.
(c)
Comercianți din Hong Kong
-
Cayenne Trading International Ltd.
-
Great Prosperity Development Ltd.
-
Good East Development Ltd.
(d)
Importatori neafiliați
-
Enmon GmbH, Germany
(e)
Asociații naționale de producători
-
Confindustria Ceramica (Italy)
-
Asociația producătorilor spanioli de plăci ceramice (ASCER)
-
APICER (Portugal)
(23)
Ținând cont de necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori din China în cazul cărora există posibilitatea de a nu li se acorda TEP, s-a efectuat o vizită de verificare destinată stabilirii valorii normale, pe baza datelor dintr-o țară analogă, în cazul de față SUA, la sediile a doi producători. Acești producători au solicitat ca identitatea lor să fie păstrată confidențială.
3. Perioada de anchetă
(24)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 („perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul perioadei de anchetă („perioadă luată în considerare”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(25)
Produsul care face obiectul prezentei anchete este reprezentat de plăci și dale din ceramică smălțuite și nesmălțuite pentru pavaj sau pentru acoperit pereții; cuburi și articole similare din ceramică smălțuite și nesmălțuite pentru mozaicuri, chiar pe suport („plăci ceramice” sau „produsul în cauză”), care, în prezent, intră sub incidența codurilor CN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 și 6908 90 99.
(26)
Plăcile ceramice sunt utilizate în special în industria construcțiilor pentru acoperirea pereților și podelelor.
2. Produsul similar
(27)
O parte a susținut că produsul importat din China și cel fabricat de industria Uniunii nu sunt comparabile.
(28)
Se amintește faptul că Comisia s-a bazat în compararea prețurilor pe tipurile de produse diferențiate în funcție de numerele de control al produsului („NCP”) bazate pe opt caracteristici.
(29)
Partea în cauză și-a prezentat argumentele în cursul unei audieri înaintea consilierului-auditor. Potrivit argumentelor, absența comparabilității s-a datorat diferenței de tehnologie, materiale, lustruire și proiect utilizate pentru fabricarea plăcilor din China și din Uniune. Liniile avansate din punct de vedere tehnologic au produs plăci de calitate superioară cu serigrafii și în diverse culori. Societatea a explicat că există diferite tehnologii de imprimare pentru decorarea serigrafică, imprimarea prin rotogravură și imprimarea cu jet de cerneală.
(30)
În ciuda cererilor de documente detaliate care să dezvolte toate aceste aspecte ale comparabilității produsului, partea interesată nu a reușit să își justifice argumentele. De asemenea, argumentul privind îmbunătățirea comparabilității nu a fost susținut de niciun element de probă. Mai mult decât atât, partea a recunoscut că tipurile de produs care ar fi vizate în cazul introducerii celor patru criterii sugerate, ar reprezenta doar 0,5 % din piața plăcilor ceramice. Conform celor menționate în raportul întocmit de consilierul auditor, care a rezumat situația societății în cauză, restul de 99,5 % din produsele care fac obiectul acelorași NCP erau similare.
(31)
Conform celor menționate anterior, partea interesată nu a justificat necesitatea de a introduce criteriile suplimentare, nici posibilul impact al acestora asupra prețurilor. Prin urmare, având în vedere cota de piață neglijabilă a tipurilor de produse în cauză și confirmarea explicită a părții că 99,5 % din plăcile ceramice sunt comparabile în cadrul NCP în cauză, solicitarea de introducere a unor criterii suplimentare în structura NCP a trebuit să fie provizoriu respinsă.
(32)
Se concluzionează că produsul în cauză, produsul fabricat și comercializat pe piața internă din China și pe piața internă din SUA, țară selectată provizoriu drept țară analogă, precum și produsul fabricat și comercializat în Uniune de producătorii din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. DUMPINGUL
1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”)
(33)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul anchetelor antidumping privind importurile originare din China, valoarea normală se stabilește în conformitate cu alineatele (1)-(6) ale articolului menționat, pentru acei producători care au îndeplinit criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a ușura referirea la ele, aceste criterii sunt enumerate mai jos în formă rezumată:
1.
deciziile economice se adoptă ca răspuns la semnalele pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile de piață;
2.
întreprinderile dețin un singur set clar de evidențe contabile de bază, care sunt auditate independent în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și care sunt aplicate în toate scopurile;
3.
nu există denaturări importante determinate de vechiul sistem de economie planificată;
4.
legile privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și securitatea juridică; și
5.
operațiunile de schimb valutar se realizează la cursuri de piață.
(34)
Două grupuri de producători-exportatori din China au solicitat TEP în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.
(35)
S-a constatat că părțile (doi producători, un comerciant chinez și un comerciant din Hong Kong) care pretindeau că fac parte din unul dintre aceste grupuri, nu erau, în realitate, afiliate. În aceste condiții, cererile de acordare a TEP ale celor doi producători chinezi (Becarry Group și Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.) au fost tratate separat.
(36)
Referitor la celălalt grup de societăți, și anume Wonderful Group, format din două grupuri de producători afiliate prin faptul că erau deținute de aceeași societate-mamă, doar unul dintre grupurile afiliate au solicitat TEP, în timp ce cel de-al doilea a solicitat doar tratament individual (TI). Întrucât criteriile TEP trebuie, totuși, solicitate și îndeplinite pentru toate societățile din cadrul aceluiași grup, această solicitare de acordare a TEP a fost incompletă și nu a fost, prin urmare, luată în considerare. Astfel, grupului nu i s-a putut acorda TEP.
(37)
Cu privire la Becarry Group, în ceea ce privește criteriul 1, ancheta a stabilit că în licența comercială a producătorului exista o restricție a vânzărilor la export care a fost pusă în practică. Prin urmare, s-a considerat că deciziile privind vânzările nu au fost luate în mod liber, ci au făcut obiectul unei intervenții importante din partea statului. Mai mult decât atât, pentru mai multe societăți din cadrul grupului, nu s-a putut stabili plata capitalului inițial în cadrul societății și nici cine a efectuat această plată. Cu privire la criteriul 2, evidența contabilă a prezentat deficiențe grave, care nu au fost menționate în raportul de audit. În sfârșit, referitor la criteriul 3, s-a constatat, de asemenea, existența mai multor denaturări determinate de sistemul de economie planificată deoarece active importante nu au fost corect înregistrate sau amortizate în conturi și nu s-a putut furniza nicio dovadă care să ateste faptul că societatea a plătit pentru dreptul de utilizare a terenului.
(38)
Referitor la Shandong Yadi Ceramics Co Ltd, cu privire la criteriul 1, ancheta a constatat că societatea nu a putut dovedi plata capitalului inițial în cadrul societății și nici cine a efectuat această plată în momentul instituirii acesteia. În consecință, nu s-a putut exclude posibilitatea ca unele fonduri să fi fost furnizate de stat. În ceea ce privește criteriul 2, registrele contabile au prezentat deficiențe grave care nu au fost menționate în raportul de audit și, prin urmare, conturile nu au fost considerate ca fiind verificate în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. În sfârșit, în ceea ce privește criteriul 3, au existat, de asemenea, anumite denaturări determinate de sistemul de economie planificată, întrucât nu s-a putut furniza nicio dovadă care să ateste faptul că societatea a plătit pentru dreptul de utilizare a terenului sau o dovadă de plată pentru anumite active.
(39)
Comisia a comunicat rezultatele concluziilor privind TEP producătorilor-exportatori în cauză, autorităților chineze și reclamanților și i-a invitat să prezinte observații.
(40)
În urma comunicării concluziilor privind TEP, s-au primit observații din partea celor doi producători-exportatori incluși în eșantion cărora nu li s-a acordat TEP. Totuși, aceste observații nu sunt de natură să modifice concluziile în această privință, întrucât încercau doar să infirme o parte din concluzii, și nu au prezentat probe suplimentare care să justifice observațiile.
2. Tratamentul individual (TI)
(41)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot demonstra îndeplinirea tuturor criteriilor stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt descrise în continuare:
-
în cazul unor întreprinderi controlate total sau parțial de străini sau în cazul asociațiilor în participațiune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;
-
prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber;
-
majoritatea acțiunilor aparține unor persoane private. Funcționarii publici care fac parte din Consiliile de administrație sau care dețin funcții-cheie de conducere sunt în minoritate sau trebuie demonstrat că întreprinderea este, cu toate acestea, suficient de independentă de intervenția statului;
-
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței; și
-
intervenția statului nu este de natură să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorii beneficiază de niveluri individuale de taxe.
(42)
Producătorii-exportatori incluși în eșantion care au solicitat acordarea TEP - Becarry Group și Shandong Yadi Ceramics Co Ltd - au solicitat și TI, în eventualitatea în care nu li se acordă TEP. Wonderful Group și Xinruncheng Group au solicitat, de asemenea, TI.
(43)
Referitor la Becarry Group, s-a constatat că vânzările nu erau stabilite în mod liber din cauza restricției vânzărilor la export menționată la considerentul 37 de mai sus, prin urmare, cererea sa de acordare a TI a fost respinsă.
(44)
S-a constatat că ceilalți producători-exportatori îndeplineau condițiile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază și, astfel, li s-a putut acorda TI. Prin urmare, pe baza informațiilor disponibile, s-a stabilit în mod provizoriu faptul că următorii producători-exportatori care au fost incluși în eșantion îndeplinesc toate cerințele pentru TI prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază:
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd;
-
Xinruncheng Group;
-
Wonderful Group.
3. Valoarea normală
(a) Alegerea țării analoge
(45)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP se stabilește pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite dintr-o țară analogă.
(46)
În avizul de deschidere, Comisia a indicat intenția sa de a utiliza SUA drept țară analogă adecvată pentru stabilirea valorii normale pentru China și a invitat părțile interesate să prezinte observații în acest sens.
(47)
Au fost primite o serie de observații, iar alte câteva țări au fost propuse ca alternativă, în special Brazilia, Turcia, Nigeria, Thailanda și, în final, Indonezia.
(48)
Prin urmare, Comisia a hotărât să solicite cooperarea producătorilor cunoscuți din aceste țări, inclusiv din SUA. Totuși, doar doi producători ai produsului în cauză din SUA au răspuns la chestionare. De asemenea, un producător din Thailanda a furnizat un răspuns incomplet la chestionar și, în orice gaz, gama sa de produse nu este pe deplin comparabilă cu cea a producătorilor chinezi cooperanți.
(49)
Ancheta a arătat că SUA este o piață competitivă pentru produsul în cauză. Mai mulți producători își desfășurau activitatea pe piața internă din SUA, iar volumele importurilor erau ridicate. Ancheta a arătat, de asemenea, că plăcile ceramice originare din China și din SUA prezintă, în esență, aceleași caracteristici fizice și utilizări, și că procesele de producție sunt similare.
(50)
S-a afirmat că, întrucât piața americană este caracterizată în principal de importuri, plăcile ceramice fabricate în SUA și cele fabricate în China acoperă segmente de piață diferite. Prin urmare, tipurile de produse fabricate intern, care ar servi drept bază pentru stabilirea valorii normale, nu ar putea fi comparate cu tipurile de produse exportate de China în Uniune. Cu toate acestea, ancheta a arătat că producția americană acoperă o gamă largă de tipuri de produse comparabile celor fabricate în și exportate din China, astfel cum s-a precizat la considerentul 49 de mai sus.
(51)
S-a subliniat, de asemenea, că SUA este un actor relativ minor pe piața mondială de plăci ceramice. Cu toate acestea, circa 600 de milioane m2 au fost fabricate intern în 2009, o cantitate considerată semnificativă. În scop comparativ, China, cel mai mare producător la nivel mondial, a fabricat 2 miliarde m2 în aceeași perioadă.
(52)
Una dintre părți a afirmat că SUA a aplicat standarde de calitate stricte și a creat în mod eficace bariere netarifare pentru importurile din China. Cu toate acestea, ancheta a arătat că, astfel cum s-a menționat anterior, volumele importurilor din China în SUA au fost ridicate și au reprezentat un segment major din consumul intern al SUA. Prin urmare, argumentul potrivit căruia barierele netarifare din SUA afectează importurile și, astfel, concurența a fost respins.
(53)
Datele prezentate în răspunsurile lor de cei doi producători din SUA au fost verificate la fața locului. Doar datele prezentate de un producător vizitat au fost analizate în cele din urmă, întrucât s-a constatat că acestea reprezintă informații fiabile pe care se poate baza o valoare normală. S-a constatat că datele de la cel de-al doilea producător vizitat nu sunt fiabile și au fost respinse, întrucât acest producător a raportat doar o parte din vânzările sale interne, iar costurile nu au putut fi confirmate pe deplin de conturi.
(54)
Prin urmare, se concluzionează cu titlu provizoriu că SUA reprezintă o țară analogă adecvată și rezonabilă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.
(b) Stabilirea valorii normale
(55)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din țara analogă, după cum se arată mai jos.
(56)
Vânzările interne ale produsului similar realizate de producătorul din SUA au fost reprezentative în ceea ce privește volumul comparativ cu volumul produsului în cauză exportat în Uniune de producătorii-exportatori cooperanți.
(57)
Pe parcursul anchetei, s-a constatat că vânzările de pe piața internă către clienți independenți s-au efectuat în cadrul operațiunilor comerciale normale pentru toate tipurile de produse similare fabricate de producătorul din SUA. Cu toate acestea, din cauza diferențelor de calitate dintre produsul similar fabricat și vândut în SUA și produsul în cauză exportat din China în Uniune, pentru anumite tipuri de produse, s-a considerat mai potrivit să se construiască valoarea normală pentru a putea lua în considerare aceste diferențe și pentru a garanta o comparație echitabilă, astfel cum se indică la considerentul 61.
(58)
Valoarea normală a fost construită prin adăugarea la costul de producție al producătorului din SUA, a costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale, precum și a profitului. În temeiul articolului 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, sumele corespunzătoare costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale, precum și profitul, au fost stabilite în funcție de datele reale privind producția și vânzările produsului similar în cadrul operațiunilor comerciale normale ale producătorului din SUA.
(c) Prețurile de export ale producătorilor-exportatori
(59)
Prețurile de export ale producătorilor-exportatori chinezi incluși în eșantion s-au bazat pe prețurile de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite primului client independent. În cazurile în care vânzările au fost intermediate de un importator afiliat din Uniune, prețurile au fost construite în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Toate costurile suportate între import și revânzare au fost ajustate, inclusiv costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și profitul. În ceea ce privește marja de profit, s-a folosit profitul realizat de un importator neafiliat al produsului în cauză, întrucât profitul efectiv al importatorului afiliat nu a fost considerat ca fiind fiabil, având în vedere relația dintre producătorul-exportator și importatorul afiliat.
(d) Comparația
(60)
Marjele de dumping au fost stabilite prin compararea prețurilor de export franco fabrică individuale ale exportatorilor incluși în eșantion cu prețurile de vânzare interne sau cu valoarea normală construită, în funcție de caz.
(61)
În scopul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Valoarea normală a fost ajustată pentru diferențe de caracteristici - în special datorită mărcii OEM, și pentru diferențe de calitate pentru anumite tipuri de produse care nu sunt fabricate de producătorul din țara analogă - pentru prețul mai scăzut al plăcilor care nu sunt din porțelan. După caz, s-au operat ajustări suplimentare în ceea ce privește cheltuielile de transport maritim, de asigurare, de manipulare, cheltuielile auxiliare, de ambalare, de creditare, precum și cele cu comisioanele, în toate cazurile în care acestea au fost considerate rezonabile, precise și susținute de dovezi verificate.
4. Marje de dumping
(a) Pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion cărora li s-a acordat TI
(62)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion cărora li s-a acordat TI au fost stabilite pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată stabilită pentru țara analogă și media ponderată a prețului de export practicat de fiecare societate pentru produsul în cauză exportat în Uniune, astfel cum s-a stabilit mai sus.
(63)
Din acest motiv, marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt:
Marja de dumping provizorie
Group Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
Wonderful Group
26,2 %
(b) Pentru toți ceilalți producători-exportatori cooperanți
(64)
Marja de dumping pentru alți producători-exportatori cooperanți din China care nu au fost incluși în eșantion, a fost calculată ca medie ponderată a marjelor de dumping ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(65)
Marja de dumping pentru producătorul-exportator din China care a cooperat, inclus în eșantion, dar căruia nu i s-a acordat încă TI (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd), a fost, de asemenea, calculată conform metodei prezentate în considerentul 64.
(c) Toți ceilalți producători-exportatori (necooperanți)
(66)
Marja de dumping la nivel național aplicabilă tuturor producătorilor-exportatori necooperanți din China a fost stabilită prin utilizarea celei mai ridicate marje de dumping constatată pentru un tip de produs reprezentativ de la un producător-exportator care a cooperat.
(67)
Din acest motiv, marja de dumping medie ponderată provizorie din eșantion și marja de dumping la nivel național, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt:
Marja de dumping medie ponderată din eșantion pentru producătorii-exportatori cooperanți, dar care nu au fost incluși în eșantion sau cărora nu li s-a acordat TI (a se vedea anexa I)
32,3 %
Taxa reziduală pentru producătorii-exportatori necooperanți
73,0 %
D. PREJUDICIUL
1. Producția și industria din Uniune
(68)
După cum se menționează la considerentul 8, industria plăcilor ceramice din Uniune este extrem de fragmentată, existând peste 500 de producători de plăci ceramice.
(69)
Astfel cum s-a menționat anterior, industria Uniunii a fost divizată în trei segmente: întreprinderi mici, mijlocii și mari. Întreprinderile mici reprezintă jumătate din producția totală a Uniunii.
(70)
Se estimează că datele prezentate de asociațiile naționale și europene acoperă circa 75 % din producția Uniunii. Aceste date au fost verificate cu datele prezentate de producătorii individuali și de asociațiile naționale, dar și cu surse de date statistice, precum Prodcom. Volumul și valoarea producției rămase a fost extrapolată pe baza acelorași surse de informații. Pe această bază, producția totală a Uniunii a fost estimată la 895 de milioane m2 în cursul PA. Toți producătorii din Uniune (care reprezintă producția totală a Uniunii) constituie industria Uniunii în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și, prin urmare, vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
2. Consumul Uniunii
(71)
Consumul Uniunii a fost stabilit prin adăugarea importurilor bazate pe datele Eurostat la vânzările producătorilor Uniunii pe piața Uniunii. Datele privind vânzările totale din Uniune ale produsului în cauză au fost bazate pe date verificate furnizate atât de asociațiile de producători naționale, cât și de cele europene. S-au operat extrapolări pe baza datelor prezentate de asociații și de Prodcom pentru a se ajunge la vânzările totale din cadrul Uniunii.
(72)
În cursul perioadei examinate, și anume, între 2007 și PA, consumul Uniunii a scăzut cu 29 %, o diminuare semnificativă de 13 % înregistrându-se între 2007 și 2008. Pe parcursul PA, consumul a scăzut cu 8 % comparativ cu anul 2009.
Tabelul 1
Consum
Volum (000 m2)
2007
2008
2009
PA
+ importuri totale
157 232
140 715
115 676
119 689
+ producția din Uniune vândută pe piața Uniunii
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indice (2007 = 100)
100
86
78
70
= Consum
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Indice (2007 = 100)
100
87
77
71
diminuare de la an la an
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Importuri din China
3.1. Volumul, cota de piață și prețurile importurilor de produs în cauză
(73)
Volumul, cota de piață și prețurile medii ale importurilor din China au evoluat după cum se arată mai jos. Următoarele tendințe în materie de cantitate și preț se bazează pe datele Eurostat.
Tabelul 2
Importuri din China
Volum (000 m2)
2007
2008
2009
PA
Volumul importurilor originare din țara în cauză
68 081
65 122
62 120
66 023
Indice (2007 = 100)
100
96
91
97
Bază anuală
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Cota de piață a importurilor originare din țara în cauză
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Prețul importurilor originare din țara în cauză (EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Indice (2007 = 100)
100
105
95
97
Bază anuală
+ 4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Volumul total al importurilor din China a scăzut cu 3 % în cursul perioadei examinate și a reprezentat aproximativ 66 de milioane m2 în cursul perioadei de anchetă. Tendința descrescătoare în sine corespunde tendinței descrescătoare a consumului, însă este mult mai puțin pronunțată și s-a produs între 2007 și 2009. Între 2009 și perioada de anchetă, volumul importurilor din China a crescut cu 6 %. De asemenea, analizată din perspectiva întregii perioade examinate, cota de piață a importurilor din China a crescut cu 35 %, de la 4,8 % în 2007 la 6,5 % în cursul PA.
(75)
Prețurile importurilor din China au scăzut cu 4 % în cursul perioadei examinate, de la 4,7 EUR/m2 la 4,5 EUR/m2.
3.2. Subcotarea prețurilor
(76)
În sensul analizei subcotării prețurilor, prețurile de vânzare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune în ceea ce privește clienții independenți pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate pentru fiecare tip de produs cu prețurile medii ponderate care corespund importurilor din China către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește taxele vamale existente, costurile ulterioare importului și nivelul schimburilor comerciale.
(77)
Comparația a arătat că, în cursul perioadei de anchetă, importurile de produs în cauză au fost vândute în Uniune la prețuri care au subcotat prețurile industriei Uniunii. Nivelul subcotării, exprimat ca procent din prețurile industriei Uniunii, s-a situat între 44 % și 57 %. Calculele s-au bazat pe datele furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion și de producătorii-exportatori din China incluși în eșantion.
4. Importuri din țări terțe altele decât China
(78)
Volumul importurilor din alte țări terțe pe parcursul perioadei examinate figurează în tabelul de mai jos. Tendințele în materie de cantitate și preț se bazează pe datele Eurostat.
Tabelul 3
Importuri din alte țări terțe
2007
2008
2009
PA
Importuri din alte țări (000 m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Indice (2007 = 100)
100
85
60
60
Cota de piață a importurilor provenite din alte țări
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Preț mediu (EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Indice (2007 = 100)
100
113
122
122
Importuri din Turcia (000 m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Cota de piață Turcia
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Preț mediu (EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Importuri din țări altele decât China și Turcia
38 941
31 002
22 627
22 322
Indice (2007 = 100)
100
80
58
57
Preț mediu (EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Importurile din țări terțe au scăzut cu 40 % în perioada examinată. Astfel, cota de piață a acestor importuri a scăzut cu 14 %, de la 6,2 % la 5,3 %.
(80)
Trebuie remarcat faptul că prețurile medii de import din alte țări terțe a crescut cu 22 % în cursul perioadei examinate, menținându-se în mod constant mai ridicate decât prețul mediu de vânzare al vânzărilor la export ale Chinei (cu 19 % în cursul perioadei de anchetă).
5. Situația industriei din Uniune
5.1. Observații generale
(81)
În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune.
(82)
Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, precum și amploarea marjelor de dumping) au fost evaluate la nivelul întregii industrii din Uniune. Analiza s-a bazat pe informațiile furnizate de asociațiile naționale și europene, fiind confruntate cu datele prezentate de producători și cu statisticile oficiale disponibile.
(83)
Analiza indicatorilor microeconomici (prețurile unitare medii, ocuparea forței de muncă, salariile, productivitatea, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de mobilizare a capitalurilor) s-a realizat la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Evaluarea s-a bazat pe informațiile furnizate de aceștia, verificate în mod corespunzător.
5.2. Indicatori macroeconomici
5.2.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
(84)
Producția industriei din Uniune s-a redus considerabil cu 32 % în cursul perioadei examinate. Reducerea în termeni generali (în cursul perioadei examinate) a reflectat reducerea considerabilă a consumului (cu 29 % în cursul perioadei examinate, a se vedea considerentul 72 de mai sus), însă a urmat o tendință diferită. Între 2007 și 2009 s-a redus cu 32 %, cea mai mare scădere, de 23 %, fiind înregistrată între 2008 și 2009. Între 2009 și perioada de anchetă aceasta s-a stabilizat.
Tabelul 4
Producția totală din Uniune
2007
2008
2009
PA
Volum (000 m2)
Producția
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Indice (2007 = 100)
100
89
68
68
(85)
Capacitatea de producție a industriei din Uniune a scăzut cu 5 % între 2007 și 2008, și cu 2 % între 2008 și perioada de anchetă. Gradul de utilizare a capacității de producție care rezultă a înregistrat o scădere globală de 27 % între 2007 și perioada de anchetă.
Tabelul 5
Capacitatea de producție și utilizarea capacității
2007
2008
2009
PA
Volum (000 m2)
Capacitate de producție
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Indice (2007 = 100)
100
95
93
93
Rata de utilizare a capacității
87 %
81 %
64 %
64 %
Indice (2007 = 100)
100
93
73
73
5.2.2. Volumele vânzărilor și cota de piață
(86)
În conformitate cu evoluția volumelor de producție, vânzările industriei din Uniune pe piața Uniunii către clienți independenți au scăzut într-un ritm comparabil cu cel al scăderii consumului, și anume cu 30 % pe parcursul perioadei examinate. Vânzările industriei din Uniune au urmat o tendință similară celei a consumului în termeni de scăderi anuale.
Tabelul 6
Volumele vânzărilor către clienți independenți
2007
2008
2009
PA
Volum (000 m2)
Vânzări în Uniune
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indice (2007 = 100)
100
86
78
70
(87)
Cota de piață deținută de industria din Uniune a scăzut cu un punct procentual în cursul perioadei examinate.
Tabelul 7
Cota de piață în UE
2007
2008
2009
PA
Cota de piață în Uniune
89 %
89 %
90 %
88 %
Indice (2007 = 100)
100
100
101
99
5.2.3. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(88)
Rata de ocupare a forței de muncă a scăzut cu 11 % între 2007 și 2008. În cursul perioadei examinate, aceasta a scăzut cu 16 %.
Tabelul 8
Ocuparea forței de muncă
2007
2008
2009
PA
Perioadă medie
Numărul total de locuri de muncă
92 588
82 214
79 518
77 458
Indice (2007 = 100)
100
89
86
84
(89)
Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată în producție pe persoană angajată anual, a fost stabilă între 2007 și 2008. Cu toate acestea, între 2008 și perioada de anchetă, s-a înregistrat o scădere a productivității de 19 %, asociată scăderii producției.
Tabelul 9
Productivitate
2007
2008
2009
PA
Productivitate (m2 pe an/angajat)
17 439
17 453
13 834
14 132
Indice (2007 = 100)
100
100
79
81
5.2.4. Amploarea marjei de dumping
(90)
Marjele de dumping sunt prezentate anterior, în secțiunea privind dumpingul. Toate marjele stabilite sunt net superioare nivelului de minimis. Mai mult decât atât, având în vedere volumele și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping, impactul marjei de dumping efective nu poate fi considerat neglijabil.
5.3. Indicatori microeconomici
(91)
Analiza elementelor microeconomice (stocuri, prețuri de vânzare, fluxul de numerar, profitabilitatea, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri, investiții și salarii) a fost desfășurată pentru societăți individuale, și anume, la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
5.3.1. Observații generale
(92)
Pentru anumiți indicatori microeconomici (prețul de vânzare, costul de producție, profitabilitatea și randamentul investițiilor, și anume, indicatorii exprimați în alte valori decât cele absolute, adică doar valorile exprimate în procente), rezultatele societăților incluse în eșantion din segmentul specific au fost ponderate în conformitate cu partea acelui segment din producția totală a Uniunii (utilizând ponderea specifică a fiecărui segment din sectorul global al plăcilor ceramice - 52 % pentru întreprinderile mici, 24 % pentru întreprinderile mijlocii și 24 % pentru întreprinderile mari). Prin urmare, s-a garantat că rezultatele întreprinderilor mari nu au dominat analiza prejudiciului, dar că situația întreprinderilor mici, reprezentând împreună cea mai mare cotă din producția Uniunii, a fost reflectată în mod adecvat.
5.3.2. Stocuri
(93)
Deși nivelul stocurilor de închidere ale industriei din Uniune a scăzut în termeni absoluți cu 14 % în cursul perioadei examinate, atunci când este exprimat ca procent din producție, acesta a crescut considerabil (cu 37 %).
Tabelul 10
2007
2008
2009
PA
Stocuri (000 m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Indice (2007 = 100)
100
105
82
86
Stocuri ca procent din producție
43 %
49 %
55 %
59 %
Indice (2007 = 100)
100
114
128
137
(94)
Creșterea stocurilor este un factor grăitor al prejudiciului. Societățile din sector păstrează în mod normal stocurile pentru trei luni de producție, însă presiunea importurilor din China care fac obiectul unui dumping le-a forțat să crească stocurile la șase luni de producție. Într-adevăr, s-a observat o creștere anuală uniformă și constantă a stocurilor, de la 43 % în 2007 la 59 % în cursul perioadei de anchetă.
(95)
Această creștere a stocurilor se explică prin faptul că producătorii-exportatori chinezi s-au concentrat pe vânzări de loturi mari de produs omogen, în timp ce industria din Uniune a oferit o varietate de produse mult mai mare în termeni de tipuri, culori, dimensiuni. Pentru a reacționa într-un timp extrem de scurt la comenzi foarte specifice, industria din Uniune a fost nevoită să crească stocurile.
5.3.3. Prețuri de vânzare
(96)
Prețurile de vânzare unitare ale industriei din Uniune au crescut cu 10 % în cursul perioadei examinate.
Tabelul 11
Preț de vânzare unitar de pe piața UE
2007
2008
2009
PA
Prețuri de vânzare unitare în Uniune (EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Indice (2007 = 100)
100
104
108
110
(97)
Creșterea prețului s-a datorat mai multor factori. Un prim factor l-a reprezentat necesitatea de a recupera creșterile costurilor de producție, care, în aceeași perioadă, au crescut cu 14 % (a se vedea considerentul 106). Creșterea prețului s-a datorat, de asemenea, creșterii stocurilor (a se vedea considerentul 95 de mai sus) și modificării mixului de produse oferite de industria din Uniune. Importurile din China s-au concentrat pe loturi mari de produs omogen. Prin urmare, Uniunea a trebuit să se concentreze pe loturi mici de produs în cauză, pentru care cererea este mai fragmentată, cu cantități mai mici și cu o mai mare varietate de tipuri, culori și dimensiuni.
(98)
Cu toate acestea, în ciuda creșterii prețurilor unitare, industria din Uniune a funcționat sub profitul țintă. De fapt, segmentul întreprinderilor mici a fost în pierdere.
(99)
Evoluția prețurilor importurilor din China a fost prezentată la considerentul 75. După cum se poate observa, aceste prețuri au urmat o tendință diferită de cea a industriei din Uniune și au fost în mod constant inferioare. În cursul PA, prețurile importurilor din China s-au situat la jumătate față de prețurile industriei din Uniune.
5.3.4. Profitabilitatea, fluxul de numerar, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri, investiții și salarii
(100)
După cum s-a menționat anterior, creșterea costului de producție a fost superioară creșterii prețurilor de vânzare. Cu o creștere a costului de producție de 14 % înregistrată în cursul perioadei examinate, industria din Uniune a reușit să își majoreze prețurile cu doar 9 %. Profitabilitatea a scăzut apoi de la 3,9 % în 2007, la 0,4 % în cursul perioadei de anchetă. Industria a realizat cel mai redus profit în 2009, când nu a reușit să acopere costul de producție, înregistrând o pierdere de 1,2 %. Dintre cele trei segmente, cel mai afectat a fost cel al întreprinderilor mici, care este în pierdere din 2008. Întreprinderile mijlocii și mari, în ciuda scăderilor considerabile de profitabilitate, au reușit să vândă, obținând profituri modeste, însă nesustenabile.
(101)
Profiturile realizate de întreprinderile mijlocii și mari nu pot fi divulgate din motive de confidențialitate. În segmentul întreprinderilor mari, calcularea profiturilor s-a bazat pe datele furnizate de o întreprindere, în timp ce divulgarea rezultatelor întreprinderilor mijlocii ar permite altor întreprinderi să calculeze profiturile altor segmente, dat fiind că se cunosc profiturile ponderate globale.
Tabelul 12
Profitabilitatea, fluxul de numerar, randamentul investițiilor (return on investment, ROI), investiții și salarii
2007
2008
2009
PA
Profitul net al vânzărilor în Uniune către clienți independenți (% din vânzările nete)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Flux de numerar (000 EUR)
86 663
55 131
41 599
40 256
Indice (2007 = 100)
100
64
48
46
ROI (profit net în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Investiții nete (000 EUR)
15 733
15 673
11 005
11 283
Indice (2007 = 100)
100
100
70
72
Costul anual al forței de muncă per angajat
38 910
39 714
37 366
37 242
Indice (2007 = 100)
100
102
96
96
(102)
Tendința fluxului de numerar, care reprezintă capacitatea unei industrii de a-și autofinanța activitățile, a rămas pozitivă în cursul perioadei examinate, însă a scăzut cu circa 54 % între 2007 și începutul PA.
(103)
Randamentul investițiilor („ROI”) a urmat în linii mari tendința profitabilității în cursul întregii perioade examinate.
(104)
Între 2007 și perioada de anchetă, fluxul anual al investițiilor în produsul în cauză realizat de industria din Uniune a scăzut cu 28 %.
(105)
Între 2007 și perioada de anchetă, salariul mediu pentru un angajat a scăzut cu 4 %.
5.3.5. Costul producției
Tabelul 13
Costul producției
2007
2008
2009
PA
Costul producției în EUR/m2
7,7
8,3
8,8
8,8
Indice
100
108
114
114
(106)
Astfel cum s-a menționat anterior, costul producției a crescut cu 14 % în cursul perioadei examinate. Această creștere s-a datorat creșterii stocurilor (a se vedea considerentul 95 de mai sus) și modificării gamei de produse oferite de industria din Uniune (o mai mare varietate de produse în termeni de tipuri, culori, dimensiuni), în timp ce importurile din China s-au concentrat pe loturi mari de produs omogen. Industria din Uniune a trebuit să își crească stocurile pentru a putea reacționa prompt la comenzi foarte specifice și trebuie, de asemenea, să furnizeze o mai mare varietate de produse.
6. Concluzii privind prejudiciul
(107)
Ancheta a arătat că indicatorii prejudiciului, de exemplu, volumul producției, gradul de utilizare a capacității, vânzările către clienți independenți și ocuparea forței de muncă s-au deteriorat în cursul perioadei examinate. Deși nu poate fi ignorat faptul că evoluția negativă a consumului a avut un efect negativ asupra industriei din Uniune, merită remarcat că importurile din China au reușit o creștere a cotei de piață, prin presiunile exercitate asupra prețurilor.
(108)
În plus, indicatorii prejudiciului asociați performanței financiare a producătorilor din Uniune - precum profitabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de numerar, au fost puternic afectați negativ în cursul perioadei examinate. Un factor grăitor al prejudiciului îl reprezintă creșterea substanțială a stocurilor (cu 37 %) în cursul perioadei examinate. Această creștere a stocurilor se explică prin faptul că producătorii-exportatori chinezi s-au concentrat pe vânzări de loturi mari de produs omogen, în timp ce industria din Uniune a oferit o mai mare varietate de produse în temeni de tipuri, culori, dimensiuni. Industria din Uniune a trebuit să își crească stocurile pentru a putea reacționa prompt la comenzi foarte specifice și trebuie, de asemenea, să furnizeze o mai mare varietate de produse.
(109)
Deși prețurile de vânzare ale industriei din Uniune au crescut în cursul perioadei examinate, aceasta se datorează în special creșterii costului producției. În general, profitabilitatea s-a deteriorat în perioada examinată. De fapt, segmentul întreprinderilor mici, reprezentând jumătate din industria din Uniune, a înregistrat pierderi din 2008. Prin urmare, chiar în ciuda creșterii prețurilor de vânzare, industria nu a reușit să realizeze un profit suficient. Sectorul nu a putut crește prețurile de vânzare la un nivel care să atingă nivelurile de rentabilitate necesare pentru a fi viabile pe termen lung.
(110)
Analiza evoluției prețurilor pe baza cifrelor Eurostat a indicat faptul că diferența de preț între importurile din China care fac obiectul unui dumping și prețurile industriei din Uniune a crescut de la circa 40 % în 2007 și 2008 la circa 50 % în 2009 și în cursul perioadei de anchetă.
(111)
Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Introducere
(112)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă prejudiciul material suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză. De asemenea, factorii cunoscuți, alții decât importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune, au fost examinați pentru a se asigura că orice prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor respective.
2. Impactul importurilor din China
(113)
Cota de piață în creștere a producătorilor-exportatori chinezi în cursul perioadei examinate a coincis în timp cu scăderea profiturilor industriei din Uniune și cu o creștere substanțială a stocurilor sale.
(114)
Aceasta a corespuns, de asemenea, unei scăderi a consumului din Uniune. Cu toate acestea, deși volumul importurilor din China a scăzut cu 9 puncte procentuale între 2007 și 2009, în conformitate cu scăderea consumului (deși nu în același ritm - consumul a scăzut cu 23 de procente pe parcursul aceleiași perioade), începând cu 2007, cota de piață a Chinei a crescut constant. De asemenea, între 2009 și perioada de anchetă, în ciuda unei noi scăderi a consumului cu 6 puncte procentuale, importurile din China au crescut cu 6 procente.
(115)
Diferența de preț (pe baza cifrelor medii furnizate de Eurostat) dintre importurile din China și prețurile industriei din Uniune a fost extrem de mare pe parcursul întregii perioade examinate. Faptul că în 2007 se ridica deja la peste 40 % sugerează faptul că strategia de preț a producătorilor-exportatori chinezi a fost lansată înainte de declanșarea crizei economice. De asemenea, diferența a crescut în urma crizei, atingând 50 % în perioada de anchetă.
(116)
Această cotă de piață în creștere a importurilor din China, combinată cu scăderea prețurilor și cu creșterea diferenței de preț între prețurile practicate de China și cele din Uniune a coincis în timp cu deteriorarea situației industriei din Uniune.
3. Efectele altor factori
3.1. Impactul importurilor din țări terțe, altele decât China
(117)
Volumul importurilor din țări terțe, altele decât China, s-a diminuat cu 40 % în perioada examinată. De asemenea, cota de piață a acestor importuri a scăzut ușor cu circa 1 % în cursul perioadei examinate. Deși prețurile acestor importuri au fost comparabile cu prețurile importurilor din China în 2007, diferența de preț a crescut cu 18 % în 2009 și cu 16 % în cursul perioadei de anchetă.
(118)
Turcia este al doilea cel mai mare exportator în Uniune, cu o cotă de piață de 3 % în cursul perioadei de anchetă. Această cotă de piață s-a menținut stabilă (a scăzut ușor cu 0,4 % în cursul perioadei examinate). Volumul importurilor originare din Turcia a scăzut cu 37 % în perioada examinată. Deși prețurile importurilor din Turcia au fost inferioare celor din industria Uniunii (cu aproximativ 40 % în cursul perioadei examinate), diferența de preț între importurile din Turcia și cele din China a crescut cu 16 % în 2009 și în cursul perioadei de anchetă, ca urmare a unei creșteri de 22 % a prețurilor importurilor din Turcia. Din aceste motive, nu este exclus ca importurile din țări terțe, altele decât China, să fi contribuit într-o foarte mică măsură la prejudiciul material suferit de industria din Uniune, însă acestea nu au rupt legătura de cauzalitate stabilită cu importurile din China care fac obiectul unui dumping.
4. Impactul fragmentării importante a industriei Uniunii
(119)
Industria plăcilor ceramice din Uniune este extrem de fragmentată. Cu toate acestea, numărul global al întreprinderilor a scăzut în perioada examinată din cauza unui proces de consolidare desfășurat pe parcursul ultimelor două decenii. Însă, în primul rând în statele membre cu cea mai mare cotă de producție, unde fragmentarea este, totodată, mai pronunțată, ancheta a arătat că întreprinderile funcționează în grupuri. Această structură garantează o alocare eficientă a resurselor. De fapt, fragmentarea permite întreprinderilor mari să subcontracteze întreprinderilor mici fabricarea anumitor tipuri de produse (în funcție de culoare, dimensiuni etc.). Cu ajutorul întreprinderilor mici, industria poate furniza numeroase tipuri de produse într-un interval scurt de timp. Acest fapt a devenit deosebit de important în lumina concurenței chineză care vinde loturi mari de produs omogen, care nu prezintă flexibilitate în proiectare, culori etc. În aceste condiții, nu se poate stabili o legătură cauzală între fragmentare și deteriorarea situației industriei din Uniune în cursul perioadei examinate.
4.1. Impactul crizei economice
(120)
Ancheta a arătat că recesiunea economică a avut, fără îndoială, un impact asupra situației industriei din Uniune.
(121)
Impactul a fost asociat, în principal, declinului din industria construcțiilor, care s-a reflectat în scăderea consumului de plăci ceramice. În general, în 2009, declinul care a caracterizat activitățile generale de construcții în UE a reprezentat 7,5 % (3). Impactul mai precis al climatului economic general asupra industriei construcțiilor diferă în funcție de segmentul specific din acea industrie (4). În 2009, scăderea care a caracterizat activitățile de construcții s-a concentrat în mare măsură pe segmentele construcției de locuințe noi și de clădiri nerezidențiale private. În schimb, sectorul construcțiilor civile a fost afectat într-o mai mică măsură, iar segmentul construcțiilor nerezidențiale publice chiar a crescut cu 1,1 % în 2009. Conform Federației Industriei Europene a Construcțiilor, aceste tendințe au reflectat măsuri guvernamentale de sprijinire sau chiar de creștere a cheltuielilor aferente clădirilor și infrastructurii publice, ca parte a pachetelor naționale de măsuri de stimulare. În mod similar, stimulentele fiscale pentru soluții eficiente din punct de vedere energetic au atenuat impactul declinului economic asupra activităților de renovare și întreținere.
(122)
Dezvoltările menționate anterior au avut un efect pozitiv asupra segmentelor activităților de renovare și întreținere (implicațiile pozitive pentru producție, vânzările și profitabilitatea industriei în aval considerate drept marje de profit sunt de mai mare amploare în segmentul de vânzare cu amănuntul). În orice caz, aceste segmente au fost afectate într-o mai mică măsură de declinul economic.
(123)
Următoarea analiză demonstrează că, deși recesiunea economică ar fi putut avea un impact asupra situației industriei din Uniune, prejudiciul material suferit de industria din Uniune a fost, într-adevăr, cauzat de importurile din China care fac obiectul unui dumping.
(124)
În primul rând, ancheta a arătat că industria construcțiilor a început să își revină în urma efectelor declinului economic înregistrat în perioada de anchetă, deși indicatorii specifici industriei din Uniune au continuat să prezinte o tendință de scădere.
(125)
În al doilea rând, un element important este reprezentat de evoluția stocurilor, care servește în acest caz drept un indicator grăitor al prejudiciului (a se vedea considerentul 93 de mai sus). S-a observat o creștere anuală relativ stabilă. Acest tip de creștere uniformă și constantă sugerează faptul că industria din Uniune s-a aflat, de fapt, în mare măsură sub presiunea constantă exercitată de producătorii-exportatori chinezi. În cazul în care creșterea stocurilor ar fi atribuită recesiunii economice, s-ar fi observat, probabil, o creștere considerabilă în anii din perioada crizei, nu o evoluție stabilă pe tot parcursul perioadei examinate.
(126)
În ultimul rând, analiza cifrelor privind profitabilitatea, în special ale celor specifice întreprinderilor mici, care au reprezentat aproape 50 % din producția din Uniunii în cursul perioadei de anchetă, arată că acestea au realizat doar un profit modest de 0,3 % în 2007, însă au înregistrat pierderi în toți anii următori. Acest lucru a sugerat că situația lor a început să se agraveze încă dinainte de criză.
(127)
În lumina celor de mai sus, se estimează că deteriorarea situației economice a industriei din Uniune a fost cauzată în mare parte de importurile din China care fac obiectul unui dumping. Deși criza economică și reducerea cererii care a rezultat ar fi putut contribui la prejudiciul suferit de industria din Uniune, impactul acesteia nu a fost de natură să rupă legătura cauzală stabilită între importurile din China care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune.
4.2. Acuzații cu privire la prejudiciul autoprovocat
(128)
Un importator a susținut că principala cauză a prejudiciului a constat în vânzările la preț redus ale producătorilor de plăci ceramice din Polonia. În acest sens, trebuie remarcat faptul că analiza prejudiciului ar trebui să se desfășoare la nivelul întregii industrii din Uniune, nu doar la nivelul unei părți a acesteia. Cu toate acestea, Comisia a analizat situația pieței poloneze pe baza informațiilor disponibile (se amintește că societatea poloneză inclusă în eșantion a hotărât să întrerupă cooperarea și nicio altă societate din Polonia nu a fost de acord să coopereze).
(129)
În primul rând, s-a constatat că, în termeni de volum, vânzările producătorilor polonezi pe restul pieței Uniunii au reprezentat o cotă de piață de sub 3 % în cursul perioadei de anchetă.
(130)
În al doilea rând, în cazul în care societățile poloneze ar fi cooperat în cadrul anchetei, iar prețurile practicate de acestea ar fi fost luate în calcul în analiza subcotării, acest lucru ar fi avut o pondere extrem de redusă în ceea ce privește calculul subcotării globale. Din cauza lipsei de cooperare a societății poloneze, nu au fost disponibile informații detaliate privind prețul pentru fiecare NCP, însă, chiar și în cadrul unei abordări „de impact maxim”, presupunând că toate vânzările societăților poloneze ar fi fost incluse în calcul, impactul ar fi fost marginal și nu ar fi modificat situația globală, având în vedere volumele relativ scăzute ale vânzărilor (5).
(131)
Pe această bază, dacă a existat, impactul vânzărilor realizate de societățile poloneze asupra prejudiciului suferit de industria din Uniune a fost limitat.
(132)
O altă acuzație de prejudiciu autoprovocat a fost aceea că unii producători din Uniune și-ar fi completat cataloagele cu importuri de plăci ceramice din China, pe care le-au recomercializat sub mărcile proprii. Această acuzație nu a fost, totuși, susținută și, în plus, dovezile colectate în cursul perioadei de anchetă au arătat că aceste importuri sunt limitate. Prin urmare, nu se poate concluziona că acele importuri efectuate de producătorii din Uniune au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune.
5. Performanța la export a industriei din Uniune
(133)
Performanța la export a fost, la rândul său, examinată drept unul dintre factorii cunoscuți, alții decât importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune, pentru a se asigura că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să nu fie atribuit importurilor respective. Analiza datelor Eurostat a arătat că, într-adevăr, exporturile din Uniune au scăzut cu 44 %. Totuși, prețurile acestor exporturi au crescut cu 32 %. Pentru producătorii cooperanți incluși în eșantion, scăderea a fost mai puțin pronunțată (- 24 %). Ancheta a arătat, de asemenea, că, exprimată ca procent din totalul vânzărilor înregistrate de industria din Uniune, cota exporturilor a crescut de la 17 % în 2007 la 19 % în 2009. Mai mult, chiar dacă volumele exporturilor pentru producătorii cooperanți din Uniune s-au diminuat, această scădere a fost mai puțin pronunțată decât scăderea vânzărilor de pe piața Uniunii (- 24 % pentru exporturi, față de - 30 % pentru vânzările în Uniune). Din acest motiv, se consideră că scăderea volumului exporturilor nu poate justifica nivelul prejudiciului suferit de industria din Uniune.
(134)
Pe baza constatărilor de mai sus, se poate concluziona în mod provizoriu că performanța la export a industriei din Uniune nu a contribuit la prejudiciul material suferit de aceasta.
6. Concluzie privind cauzalitatea
(135)
Astfel, s-a concluzionat că există o legătură cauzală între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile din China care fac obiectul unui dumping. Criza economică și importurile din țări terțe, altele decât China, au avut un impact asupra situației industriei din Uniune, însă acesta nu a fost de natură să rupă legătura cauzală stabilită între importurile din China care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune.
(136)
Pe baza analizei de mai sus a efectelor tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că există o legătură cauzală între importurile din China care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune în cursul PA.
F. INTERESUL UNIUNII
1. Interesul industriei din Uniune
(137)
S-a observat un nivel înalt de cooperare și sprijin din partea Asociației europene (Cerame-Unie) și a principalelor asociații naționale de producători. De asemenea, niciun producător din Uniune nu și-a declarat opoziția față de deschiderea anchetei sau de impunerea unor măsuri, ceea ce sugerează că impunerea de măsuri este evident în interesul producătorilor din Uniune.
(138)
Ancheta a arătat că industria din Uniune suferă un prejudiciu material din cauza efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping, care îi subcotează prețurile, astfel cum se prevede la considerentul 76 și următoarele.
(139)
Se poate estima că industria din Uniune va beneficia de măsuri care să poată preveni un nou val de importuri la prețuri scăzute, care fac obiectul unui dumping.
(140)
Dacă nu se impun măsuri, se estimează că importurile de plăci ceramice la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping vor continua și ar putea chiar să se intensifice. Efectul scăderii prețurilor de vânzare exercitat de importurile din China care fac obiectul unui dumping va continua să scadă prețurile de vânzare și profitul producătorilor din Uniune.
(141)
Având în vedere că situația financiară și profitabilitatea producătorilor din Uniune nu sunt suficient de solide pentru a face față unei presiuni suplimentare asupra prețurilor exercitate de importurile care fac obiectul unui dumping și care au subcotat semnificativ prețurile acestora, dispariția treptată a unui număr mare de producători din Uniune este foarte probabilă.
2. Interesul importatorilor
(142)
Cooperarea dintre importatorii neafiliați și utilizatori reprezintă aproximativ 6 % din volumul total al importurilor din China. În exercițiul de eșantionare [a se vedea considerentul 15], au fost selectați 7 importatori neafiliați (unul dintre aceștia fiind utilizator), reprezentând circa 5 % din importurile totale din China. Importatorii cooperanți comercializau, în principal, plăci ceramice, cu excepția unui importator, pentru care comerțul cu plăci ceramice reprezintă doar o mică parte din activitatea comercială globală. Pentru acești importatori cooperanți, cota importurilor din China din totalul achizițiilor a fost considerabilă (peste 3/4). Deși se pare că există o marjă pentru a absorbi o creștere a prețului importurilor din China, întrucât scumpirea aplicată acestor importuri de către importatori este de aproximativ 50 %, aceștia raportează, în mod normal, un profit de aproximativ 5 %.
(143)
În consecință, dintr-o simplă perspectivă a costului, în cazul impunerii de măsuri, după toate probabilitățile, acestea ar avea un impact asupra activității importatorilor.
(144)
Cu toate acestea, ancheta a arătat că este posibil ca importatorii și utilizatorii să opteze pentru produse originare din țări terțe sau din interiorul Uniunii. Această schimbare poate fi operată rapid, întrucât produsul care face obiectul anchetei este fabricat în mai multe țări, atât din interiorul, cât și din exteriorul Uniunii (Turcia, Emiratele Arabe Unite, Egipt, Asia de Sud-Est, Brazilia și altele).
(145)
Un importator a declarat că a încercat să schimbe furnizorii în urma deschiderii anchetei, însă eforturile sale nu au avut succes. Pe de altă parte, un alt importator a declarat că acest proces era deja în desfășurare în momentul deschiderii anchetei și a reușit. Un al treilea importator a susținut că dorește să își extindă portofoliul la producători care nu sunt din China și că această operațiune s-ar putea realiza cu ușurință.
(146)
Prin urmare, se concluzionează provizoriu că impunerea de măsuri nu ar împiedica achiziționarea de către importatorii din Uniune a unor produse similare din alte surse. Mai mult, scopul taxelor antidumping nu este acela de a izola canale comerciale specifice, ci de a restabili mediul concurențial echitabil și de a contracara practicile comerciale neloiale.
(147)
În final, nivelul relativ scăzut de cooperare din partea importatorilor neafiliați ar putea sugera că impunerea de măsuri nu ar avea un impact semnificativ asupra activității lor.
3. Interesul utilizatorilor
(148)
Comisia a contactat două asociații principale ale utilizatorilor din Uniune.
(149)
Sectorul construcțiilor (reprezentat de Federația Industriei Europene a Construcțiilor) a hotărât să nu coopereze activ în cadrul anchetei. Aceasta a răspuns solicitării inițiale a Comisiei, însă, ulterior, a încetat să colaboreze din cauza lipsei de interes manifestate de membrii săi.
(150)
Nivelul redus de cooperare din partea utilizatorilor ar presupune că sectorul nu se bazează în mare măsură pe importurile din China sau că, în cazul impunerii unor măsuri, sectorul nu ar fi afectat în mod semnificativ. Această situație pare să fie valabilă mai ales în sectorul construcțiilor, unde, conform celor declarate de producători în cursul vizitelor de verificare, plăcile ceramice au o pondere marginală asupra costurilor finale. Acest fapt pare rezonabil, având în vedere costul altor materiale utilizate în construcțiile noi sau în renovări. De asemenea, conform celor menționate anterior, sursele de aprovizionare ar putea fi schimbate relativ ușor.
(151)
Asociația Europeană de Bricolaj (European Do-It-Yourself Association, EDRA) a contactat Comisia în numele membrilor săi. Această asociație și-a prezentat observațiile la începutul anchetei, susținând că taxele vor genera o creștere a prețurilor de consum, iar îndreptarea spre alte surse de aprovizionare va determina un cost crescut, atât pentru distribuitori, cât și pentru consumatori. Cu toate acestea, afirmațiile nu au fost susținute de nicio dovadă.
4. Interesul consumatorilor finali
(152)
Comisia a contactat o asociație de consumatori care a răspuns că nu este interesată să coopereze. Nicio altă asociație de consumatori nu s-a făcut cunoscută Comisiei.
(153)
Există posibilitatea limitării impactului taxelor antidumping asupra consumatorilor, întrucât scumpirea aplicată de distribuitori este, în mod normal, extrem de ridicată. Chiar și în cazul creșterii prețurilor, acestea ar avea mai curând un impact limitat asupra consumatorilor, dat fiind faptul că scumpirea s-ar situa între 1,5 și 3 EUR pe m2 (în funcție de prețul mediu al importurilor din China, de 4,5 EUR în cursul PA). Consumatorii individuali achiziționează cantități limitate de plăci ceramice și nu în mod frecvent. Mai mult, creșterea prețurilor pe termen scurt ar putea avea efecte benefice pe termen lung pentru consumatori prin asigurarea concurenței pe piață. Lipsa concurenței pe termen lung ar putea duce la o creștere și mai mare a prețurilor și la dispariția importurilor la preț scăzut.
5. Interesul furnizorilor
(154)
În cursul anchetei nu s-au făcut cunoscuți nici furnizori, nici asociații de furnizori.
(155)
Ancheta a relevat faptul că furnizorii care ar putea fi în mod deosebit interesați de procedura în curs sunt producătorii de echipamente pentru fabricarea plăcilor ceramice. Ancheta a arătat că anumiți producători chinezi au achiziționat astfel de echipamente de la furnizori cu sediul în Uniune. Cu toate acestea, din datele oficiale a reieșit că vânzările din Uniune către China au avut o evoluție stabilă, ușor descrescătoare pe parcursul ultimului deceniu, China fiind o parte importantă, însă nu covârșitoare din vânzările lor (aproximativ 10 %). Într-adevăr, principalii clienți ai furnizorilor au fost producătorii din Uniune, astfel că furnizorii sunt extrem de interesați și depind de performanța industriei din Uniune.
(156)
De asemenea, lipsa de cooperare a acestui sector a sugerat că furnizorii nu consideră că măsurile antidumping împotriva importurilor de produs în cauză le-ar afecta în mod semnificativ situația.
6. Concluzie privind interesul Uniunii
(157)
Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat provizoriu că, per ansamblu, nu există motive întemeiate împotriva impunerii de măsuri provizorii asupra importurilor de plăci ceramice originare din China.
G. MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(158)
Având în vedere concluziile formulate mai sus în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat, cauzalitatea și interesul Uniunii, ar trebui să se impună măsuri antidumping provizorii asupra importurilor produsului în cauză din China pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de către importurile care fac obiectul unui dumping.
2. Măsurile provizorii
(159)
În lumina celor menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se impună măsuri antidumping provizorii asupra importurilor originare din China, la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai mici taxe.
(160)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate menționate în prezentul regulament s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în timpul anchetei în legătură cu societățile în cauză. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din China fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(161)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri ale taxelor antidumping pentru fiecare societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (6) și să conțină toate informațiile utile privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție sau de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(162)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.
(163)
Pentru a reduce la minimum riscurile de eludare din cauza diferenței mari dintre nivelurile taxelor, se consideră, în cazul de față, că sunt necesare măsuri speciale pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale includ următoarele: punerea la dispoziția autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care trebuie să fie conformă cu cerințele prevăzute în anexa la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o asemenea factură vor fi supuse taxelor antidumping reziduale, aplicabile pentru toți ceilalți exportatori.
(164)
În cazul în care volumul exporturilor uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale mai scăzute ale taxei crește semnificativ după impunerea măsurilor în cauză, [poate fi adăugat un procent, în funcție de caz] s-ar putea considera că o astfel de creștere a volumului constituie în sine o modificare a structurii schimburilor comerciale, cauzată de impunerea de măsuri în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de împrejurări și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate iniția o anchetă privind eludarea. Ancheta poate, printre altele, examina necesitatea de a elimina nivelurile individuale ale taxelor și, prin urmare, impunerea unei taxe la scară națională.
(165)
Următoarele taxe propuse se bazează pe marjele de dumping stabilite de anchetă, întrucât acestea erau inferioare marjelor de prejudiciu. Taxele antidumping provizorii sunt stabilite după cum urmează:
Societate
Marja de dumping
Taxa provizorie
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Toți ceilalți producători-exportatori
32,3 %
32,3 %
Toți ceilalți
73,0 %
73,0 %
H. DISPOZIȚII FINALE
(166)
Rezultatele provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care sunt invitate să își facă cunoscute punctele de vedere în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. Mai mult decât atât, trebuie menționat că respectivele concluzii privind impunerea de taxe antidumping formulate în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul formulării oricăror concluzii definitive.
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se impune o taxă antidumping provizorie la importurile de plăci și dale din ceramică smălțuite sau nesmălțuite pentru pavaj sau pentru acoperit pereții; cuburi și articole similare din ceramică smălțuite sau nesmălțuite pentru mozaicuri, chiar pe suport, care intră, în prezent, sub incidența codurilor NC 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 și 6908 90 99, originare din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil prețului net franco frontieră a Uniunii, înainte de aplicarea taxei vamale, pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare este următorul:
Societate
Taxa
Codul adițional TARIC
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.
26,2 %
B011
Societățile enumerate în anexa I
32,3 %
B012
Toate celelalte societăți
73,0 %
B999
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei stabilite pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea în fața autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale conforme și valabile, în conformitate cu cerințele stabilite în anexa II. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil pentru toate celelalte societăți.
(4) Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
(5) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
(1) Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
(2) În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 16 martie 2011.