РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 9 януари 2012 година
относно държавна помощ SA.30584 (C 38/10, ex NN 69/10), предоставена от Унгария в полза на Malév Hungarian Airlines Zrt.
(нотифицирано под номер C(2011) 9316)
(само текстът на унгарски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/150/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението на Комисията да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС (1), относно държавна помощ C 38/10, (ex NN 69/10) (2),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с горепосочените разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като имат предвид, че:
I. КОНТЕКСТ И ПРОЦЕДУРА
(1)
След няколко неуспешни опита за приватизация, през 2007 г. унгарската държава сключи споразумение за покупко-продажба с AirBridge Zrt. (наричан по-долу „AirBridge“) относно 99,95 % от акциите на националния превозвач Malév Hungarian Airlines Zrt. (наричан по-долу „Malév“). AirBridge изплати 200 милиона HUF (740 000 EUR (3)) за придобиване на акциите. Комисията получи уведомление относно споразумението за приватизация в съответствие с член 108, параграф 2 от ДФЕС, но впоследствие то беше оттеглено (4).
(2)
Вследствие на финансовите затруднения на новия собственик руската Външноикономическа банка „Внешэкономбанк“ (наричана по-долу „VEB“) придоби дял от 49,5 % в AirBridge и стана непряк акционер в Malév.
(3)
През март 2010 г. Комисията научи от прессъобщения за намерението на унгарската държава да ренационализира Malév. С електронно писмо от 2 март 2010 г. унгарските органи потвърдиха тези прессъобщения.
(4)
На 10 март 2010 г. Комисията получи жалба с електронно писмо от Wizz Air, нискобюджетен въздушен превозвач със седалище в Унгария и основен конкурент на Malév в Унгария. В тази жалба се твърди, че дружеството Malév е получило държавна помощ, която е незаконна и несъвместима с вътрешния пазар, посредством редица различни мерки. С писмо от 29 март 2009 г. Комисията препрати неповерителна версия на жалбата до унгарските органи заедно с искане за допълнителна информация. На 30 април 2010 г. Унгария представи мнения относно същността на тази жалба, като даде отговори на поставените в нея въпроси.
(5)
На среща с унгарските органи на 5 май 2010 г. същите посочиха, че възнамеряват да преструктурират въздушния превозвач. Те обаче изтъкнаха също така, че все още не знаят колко всеобхватно ще бъде това преструктуриране.
(6)
Комисията получи втора жалба (от конкурент, който не се съгласи да бъде разкрита идентичността му) на 5 октомври 2010 г., която беше препратена на унгарските органи с писмо от 21 октомври 2010 г. На 19 ноември 2010 г. унгарските органи представиха мнения относно същността на тази жалба.
(7)
На 14 юли 2010 г. и 8 октомври 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация от унгарските органи, като отговори бяха получени на 11 август 2010 г., 16 август 2010 г., 5 октомври 2010 г., 3 ноември 2010 г. и 23 ноември 2010 г.
(8)
При тези обстоятелства на 21 декември 2010 г. Комисията взе решение за откриване на официалната процедура по разследване в съответствие с член 108, параграф 2 от ДФЕС (наричано по-долу „решението за откриване на процедура“) относно твърдението за различни мерки за държавна помощ, приведени в действие в полза на Malév.
(9)
На 24 февруари 2011 г. Унгария представи своите мнения относно решението на Комисията за откриване на процедурата.
(10)
Решението за откриване на процедурата бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 26 май 2011 г. (5) Мнения бяха получени от две заинтересовани страни: от Wizz Air на 26 юни 2011 г. и от конкурент (нежелаещ да бъде разкрита идентичността му) на 28 юни 2011 г.
(11)
На 6 юли 2011 г. Комисията препрати тези мнения на Унгария. На 5 септември 2011 г. Унгария представи мнения относно коментарите на третите страни.
(12)
След решението за откриване на процедурата в Брюксел се състояха две срещи между службите на Комисията и унгарските органи: на 10 юни 2011 г. и на 19 октомври 2011 г.
(13)
На 26 септември 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация от унгарските органи и Унгария отговори с писмо от 25 октомври 2011 г.
II. MALÉV И РАЗГЛЕЖДАНИТЕ МЕРКИ
II.1. Дружеството
(14)
Седалището на Malév е на Международната аерогара „Ференц Лист“ в Будапеща и към настоящия момент въздушният превозвач работи с парк от 22 въздухоплавателни средства (6) до дестинации в Европа и Близкия Изток. През 2009 г. той е превозил 3,2 милиона пътници (7).
II.2. Периодът преди приватизацията от 2007 г.
(15)
Унгарските органи направиха няколко опита да приватизират Malév. През 1992 г. 35 % от акциите на Malév бяха продадени на контролиран от държавата италиански консорциум от Alitalia и Simest. През 1997 г. Alitalia-Simest продаде своя дял на консорциум от две частни унгарски банки (OTP и MKB). През 1999 г. повечето частно притежавани акции са изкупени обратно от държавата, в резултат на което държавната собственост възлиза на 97 %.
(16)
Дружеството Malév, наред с много други въздушни превозвачи, претърпя значителни щети от спада в авиационния пазар след събитията през септември 2001 г. и започна да реализира загуби (вж. таблица 1 по-долу).
(17)
В този контекст държавата отново взе решение да приватизира Malév.
II.3. Приватизацията от 2007 г. и Malév под частен контрол
II.3.1. Продажбата на AirBridge
(18)
Дружеството има нужда от рекапитализация, а държавата, като собственик, беше с ограничени възможности да финансира такава инвестиция. Поискани са оферти за Malév и в началото на 2007 г. беше решено, че най-добрата оферта е на дружеството със специална цел „AirBridge“. AirBridge предложи атрактивен и икономически осъществим бизнес план и план за преструктуриране.
(19)
На 23 февруари 2007 г. беше сключено споразумение за покупко-продажба, съгласно което 99,95 % от акциите на Malév са продадени на AirBridge. 49 % от акциите на AirBridge са били собственост на Борис Абрамович (8), руски бизнесмен, притежаващ мажоритарен дял в няколко руски авиационни компании (KrasAir и Обединени руски авиационни компании AirUnion), а 51 % - на отделни унгарски граждани. Ето защо очакванията са били, че заедно с бизнес плана и плана за преструктуриране AirBridge ще допринесе с ноу-хау и ефективно управление на Malév.
(20)
Най-съществените елементи от това споразумение са:
а)
AirBridge закупува 99,95 % от акциите на Malév за 200 милиона HUF (740 000 EUR). Не по-късно от 31 декември 2008 г. AirBridge се задължава да осигури финансиране (9) в размер на 50 милиона EUR.
б)
Заем, предоставен през 2003 г. на Malév от Унгарската банка за развитие (Magyar Fejlesztési Bank, наричана по-долу „MFB“), която е 100 % държавна собственост, в размер на 76 милиона EUR, е изваден от счетоводния баланс на Malév и прехвърлен на дружеството със специална цел на Malév (Malév Vagyonkezelő Kft., наричано по-долу „MAVA“), което е 100 % държавна собственост.
в)
Полученият през 2003 г. заем от MFB е деноминиран в EUR, гарантиран на 100 % от държавата, с лихвен процент тримесечна референтна ставка IBOR + 0,5 %. Първоначалният падеж на заема е 2013 г., като главницата трябва да бъде изплатена на една вноска на падежа. С прехвърлянето на главницата и лихвите на MAVA падежът на заема също е удължен до 2017 г.
г)
Според унгарските органи активи на стойност 76 милиона EUR са прехвърлени на MAVA заедно със заема. Тези активи включват търговската марка Malév, керосинопровод и един самолет В767. Ако Malév реализира печалба, дружеството следва да изплати на MAVA и 25 % от печалбите след данъчно облагане. AirBridge предоставя на MAVA и банкова гаранция от VEB за покриване на изплащането на заема в размер до 32 милиона EUR.
д)
Освен това Malév ще изплаща на MAVA сумата от 200 000 EUR годишно като роялти за използване на наименованието и логото „Malév“. AirBridge се задължава да продължи да използва марката и да гарантира дейността на дружеството като въздушен превозвач до 31 декември 2017 г., когато е новият падеж на заема.
е)
Malév ще вземе обратно на лизинг самолета В767 - прехвърлен на MAVA (вж. буква б) по-горе) - от MAVA за периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2017 г. (10)
(21)
Назначено е ново ръководство и са въведени редица мерки за икономии и генериране на приходи. Последните включват прекратяване на превози на дълги разстояния и съкращения на персонала. Според Унгария обаче, тъй като тези мерки съвпадат с голямо увеличение на цените на горивото, те като цяло не са оказали въздействие върху рентабилността на дружеството.
(22)
Финансовото положение на Malév продължи да се влошава и 4 месеца по-късно на дружеството липсва необходимата ликвидност за изплащане на роялти за използването на търговската марка „Malév“.
(23)
Според Унгария плащанията за самолета В767, взет на лизинг от MAVA, не са „спрени“, след като Malév решава да прекрати полетите на дълги разстояния, тъй като Malév „признава“ тези задължения и е налице само закъснение на плащанията, върху което се изплащат лихви.
(24)
През втората половина на 2008 г. последиците от глобалната финансова криза започват да се усещат от Malév, както и от неговите руски партньори. Няколко от авиационните компании на г-н Абрамович изпадат в несъстоятелност. Оказва се, че самото дружество AirBridge вече не е в състояние да финансира Malév и не изпълнява задължението си да върне заема на VEB. Тъй като 49 % от акционерната собственост в AirBridge са заложени във VEB, VEB придобива тези акции. VEB посочва, че е готова да финансира и занапред Malév, но като банка, а не като собственик.
II.3.2. Продажба на Malév Ground Handling
(25)
Както бе посочено по-горе, в началото на 2009 г. финансовото положение на Malév се влошава още повече. Поради това акционерите му се обръщат към държавното холдингово дружество Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., (наричано по-долу „MNV“) с предложението да продаде на MNV Malév Ground Handling, 100 % дъщерно дружество на Malév (наричано по-долу „Malév GH“).
(26)
Според Унгария Malév GH е било тогава и все още е, стабилно във финансово отношение предприятие.
(27)
През януари 2009 г. е подписано (и през февруари изменено) предварително споразумение за продажба, предвиждащо авансови плащания в размер на 4,3 милиарда HUF (16 милиона EUR). MNV извършва авансови плащания в полза на Malév през януари и февруари 2009 г. Тези авансови плащания подлежат на възстановяване в рамките на два работни дни, ако в резултат на правния и финансовия анализ MNV реши да не подписва окончателното споразумение за покупко-продажба. Това задължение за потенциално възстановяване е гарантирано с обезпечителни споразумения. През юли 2009 г. MNV решава в крайна сметка да прекрати сделката, с което възстановяването на покупната цена става дължимо.
(28)
Авансовото плащане не е възстановено на MNV. Лихвите, дължими по авансовите плащания, не са изплатени на MNV (11).
II.3.3. Отлагане на данъци
(29)
От януари 2007 г. до март 2010 г. унгарската Агенция за данъчен и финансов контрол (Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, наричана по-долу „APEH“), разрешава на Malév да отложи или да разсрочи плащанията по различни видове данъчни и социалноосигурителни задължения. APEH не успява да събере просрочените задължения, считано от юли 2008 г., и дори впоследствие разрешава разсрочването на допълнителни плащания. През март 2010 г. данъчните и социалноосигурителните задължения на Malév (главница и лихви за просрочено плащане) възлизат общо на 13,7 милиарда HUF (51 милиона EUR). За цялата група Malév тази сума възлиза на 16,8 милиарда HUF (62 милиона EUR). На 11 март 2010 г. оставащият баланс по текущата сметка на Malév с APEH е уреден чрез използване на част от паричните средства, получени чрез посоченото по-долу увеличение на капитала през февруари 2010 г.
II.4. Ренационализацията от 2010 г. и Malév под държавен контрол
II.4.1. Причини, довели да ренационализацията на Malév
(30)
През 2010 г. е било невъзможно да се намерят частни инвеститори, които да придобият собствеността върху Malév от AirBridge/VEB като главен акционер. По-специално VEB не е имала намерение да финансира въздушния превозвач като стратегически инвеститор. Финансовите резултати на дружеството остават слаби, както се вижда от таблица 1 по-долу.
Таблица 1
Показатели за ефективност на Malév за периода 2003-2010 г. (милиарди HUF)
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
Печалба преди лихви, данъци и амортизация
печалба/(загуба)
(4,4)
(1,8)
(4,9)
(8,8)
(10,6)
(8,3)
(15,5)
(19,1)
Печалба преди лихви и данъци
печалба/(загуба)
(9,4)
(6,8)
(9,4)
(12,5)
(14,7)
(10,8)
(17,9)
(20,6)
Нетен резултат
печалба/(загуба)
(13,5)
(4,9)
(1,3)
(10,9)
0,7
(14,5)
(24,8)
(24,6)
Източник:
Информация, предоставена от унгарските органи, и от финансовите отчети на Malév за 2010 г.
(31)
Вместо да преминат към ликвидация унгарските органи решават да преговарят с VEB и AirBridge с цел да се опитат да подобрят търговската позиция на Malév в средносрочен до дългосрочен план.
II.4.2. Увеличение на капитала през февруари 2010 г.: замяна на дълг срещу собствен капитал и свеж капитал
(32)
На 26 февруари 2010 г. VEB, AirBridge, MNV, Malév и унгарското правителство се споразумяват за увеличение на капитала с 25,4 милиарда HUF (94 милиона EUR), осъществено отчасти чрез инжекция на свеж капитал от 20,7 милиарда HUF (77 милиона EUR) и отчасти чрез размяна на дълг срещу собствен капитал на авансово плащане в полза на Malév плюс начислени върху това лихви (вж. раздел II.3.2 по-горе), общо 4,7 милиарда HUF (17 милиона EUR). Дружеството AirBridge също заменя 1,5 милиарда HUF (5,4 милиона EUR) срещу собствен капитал. В резултат вземанията срещу Malév отпадат и предишните кредитори стават собственици на част от дружеството.
(33)
Преди увеличението наличният регистриран капитал в Malév е намален почти до нула за компенсиране на част от натрупаните загуби и за да бъде отразен фактът, че наличните акции в Malév са загубили стойността си. Регистрираният капитал на Malév е увеличен след това посредством издаване на нови акции с единична номинална стойност 0,01 HUF. Развитието състоянието на Malév по отношение на собствения капитал е показано на фигура 1 по-долу.
(34)
Сумата от 20,7 милиарда HUF (77 милиона EUR), внесена от MNV в брой, дава възможност на Malév да изплати всички данъчни задължения (вж. съображение 29 по-горе) и да стабилизира временно дейността си.
(35)
След увеличението на капитала държавата става собственик на 94,6 % от акциите на Malév, а делът на AirBridge/VEB е намален до минимум.
Фигура 1
Развитие на състоянието на Malév по отношение на собствения капитал
II.4.3. Май-август 2010 г.: Акционерни заеми и преобразуване в собствен капитал
(36)
През периода от май до август 2010 г. унгарската държава предоставя на Malév чрез MNV редица „акционерни заеми“ на обща сума 9,2 милиарда HUF (34 милиона EUR).
(37)
Първият от тези заеми през май 2010 г. е в размер на 2,16 милиарда HUF (7,9 милиона EUR). Той е описан като тригодишен акционерен заем при лихвен процент 9,97 %. Изплащането е извършено с еднократно плащане на падежа, а залог са акциите на Malév GH.
(38)
Вторият от тези заеми през юни 2010 г. в размер на 1,34 милиарда HUF (4,9 милиона EUR) е отново тригодишен акционерен заем при лихвен процент 9,97 %, изплащането е пак с еднократно плащане на падежа, а като обезщетение служи залог на акциите на Malév GН.
(39)
През август 2010 г. е предоставен трети акционерен заем в размер на 5,7 милиарда HUF (20,8 милиона EUR). Той отново е тригодишен акционерен заем при лихвен процент 9,97 %, който трябва да се изплати чрез еднократно плащане на падежа. В този случай обезпечението е под формата на залог на самолет (реактивен самолет HA-LNA CRJ).
(40)
На 24 септември тези три заема на обща стойност 9,2 милиарда HUF (33,6 милиона EUR), заедно с дължимите по тях лихви (обща сума 9,4 милиарда HUF или 34,3 милиона EUR), са преобразувани от дълг в собствен капитал в Malév и съответните обезпечения отпаднат.
II.4.4. Септември 2010 г.: допълнително увеличение на капитала и акционерен заем
(41)
На 24 септември 2010 г. MNV също увеличава капитала на Malév чрез допълнителна инжекция в размер на 5,3 милиарда HUF (19,3 милиона EUR) парични средства. По този начин акционерното участие на MNV (т.е. на държавата) в Malév се е увеличило до 96,5 %.
(42)
На същата дата държавата предоставя на Malév още един акционерен заем в размер на 5,7 милиарда HUF (20,8 милиона EUR) със срок на изплащане 3 години при лихвен процент 9,97 %. Първото лихвено плащане ставало дължимо шест месеца след датата на предоставяне на заема, а изплащането на главницата е чрез еднократна сума на падежа. Обезпечението по този заем е регистрираният залог на самолета HA-LNA CRJ със стойност на активите от около 1,8 милиарда HUF и залог на приходите от вътрешния и международния трафик на организираните в IATA туристически посредници.
III. ОБОБЩЕНИЕ НА МЕРКИТЕ, КОИТО СА ОБЕКТ НА РАЗСЛЕДВАНЕ
(43)
В решението за откриване на процедурата Комисията проучи дали посочените по-долу мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
-
Мярка 1: поемането на 31 декември 2007 г. от дружество MALÉV MAVA, което е държавна собственост, на заем, предоставен през 2003 г. на Malév от MFB, банка за развитие, която е 100 % държавна собственост, възлизащ на 76 милиона EUR, заедно с някои активи на Malév. Падежът на заема е удължен най-много до 2017 г.;
-
Мярка 2: предоставянето на паричен инструмент от 4,3 милиарда HUF за една година в контекста на заплануваното (впоследствие отпаднало) закупуване от MNV на дъщерното предприятие за наземно обслужване на Malév (Malév GH), което според унгарските органи е стабилно във финансово отношение предприятие. Въпреки че сделката не е реализирана, това авансово плащане по продажната цена не е възстановено;
-
Мярка 3: отлагането на различни данъци социалноосигурителни вноски, дължими между януари 2007 г. и март 2010 г. През март 2010 г. дължимите данъци и социалноосигурителни вноски на Malév възлизат на 13,7 милиарда HUF;
-
Мярка 4: през февруари 2010 г. увеличение на капитала на MNV в размер на 25,4 милиарда HUF, реализирано частично чрез инжекция на свеж капитал от 20,7 милиарда HUF (77 милиона EUR) и частично чрез замяна на дълг срещу собствен капитал на авансовото плащане за GH (вж. мярка 2) плюс лихви на обща стойност 4,7 милиарда HUF. (Дружеството AirBridge също заменя 1,5 милиарда HUF срещу собствен капитал);
-
Мярка 5: от май до август 2010 г. три акционерни заема, възлизащи общо на 9,2 милиарда HUF и предоставени на Malév от MNV. И трите заема в HUF са с лихвен процент 9,97 % при изплащане на главницата чрез еднократна сума на падежа (и трите транша за три години). Първите два транша, възлизащи общо на 3,5 милиарда HUF (13 милиона EUR), са обезпечени от дъщерното дружество Malév GH, а третият транш от 5,7 милиарда HUF (21 милиона EUR) - със самолет (реактивен самолет HA-LNA CRJ);
-
Мярка 6: през септември 2010 г. преобразуване на тези акционерни заеми (заедно с дължимите лихви по тях) от дълг в собствен капитал в размер на 9,4 милиарда HUF;
-
Мярка 7: през септември 2010 г. допълнително увеличение на капитала в размер на 5,3 милиарда HUF в парични средства. Акционерното участие на държавата нараства на 96,5 %;
-
Мярка 8: през септември 2010 г. допълнителен акционерен заем в размер на 5,7 милиарда HUF с лихвен процент 9,97 % и погасяване на главницата чрез еднократна сума на падежа. Заемът е обезпечен чрез посочения по-горе самолет HA-LNA CRJ и залог на приходите от вътрешния и международния трафик на организираните в IATA туристически посредници.
(44)
В решението за откриване на процедурата Комисията постави също така въпроса дали тези мерки, доколкото те представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, са съвместими с вътрешния пазар с оглед на изключенията, залегнали в ДФЕС, и по-специално с Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (12) (наричани по-долу „Насоките за оздравяване и преструктуриране“).
IV. МНЕНИЯ ОТ УНГАРИЯ
(45)
В своя отговор на решението за откриване на процедурата Унгария повтори описаните по-горе факти и даде допълнителни обяснения за причините, довели до затрудненията на въздушния превозвач. Унгария потвърди също така, че Malév е отговаряло на условията за предприятие в „постоянно затруднение“ по смисъла на Насоките за оздравяване и преструктуриране, считано най-малко от второто полугодие на 2006 г.
(46)
Преди откриването на официалната процедура по разследване унгарските органи твърдяха накратко, че всички мерки отговарят на принципите за инвеститор в условията на пазарна икономика и за кредитор в условията на пазарна икономика.
(47)
Във връзка с мерките, съпътстващи продажбата на Malév на AirBridge, унгарските органи твърдяха, че тези мерки съответстват на пазара поради обезпечението, учредено като гаранция за придобиването на заема от MAVA. Що се отнася до неуспешната продажба на Malév GH, те твърдят, че на Malév не е дадено предимство, тъй като късното възстановяване на продажната цена е било адекватно обезпечено и върху продажната цена са начислени лихви. По отношение на отлагането на данъци те твърдят, че за тези суми е имало обезпечение, че са били начислени всички приложими лихви и санкции, както и че подобни отлагания са общи мерки. Относно ренационализацията на Malév унгарските органи заявяват, че са могли да изпълнят принудително вземанията си от Malév, което би довело до несъстоятелност и ликвидация на дружеството. Ако бяха направили това, те биха възстановили според тях само малка част от своите вземания (остатъка след частта, покрита от гаранцията на VEB, посочена в съображение 20 по-горе). Освен това това би предизвикало значителни отрицателни последици за националната икономика (13).
(48)
Във връзка с акционерните заеми и последвалото им преобразуване в собствен капитал на Malév държавата счита, че те не са дали предимство на Malév, тъй като тези заеми са били във всеки момент напълно обезпечени с активи, че са приложени съответстващи на пазара лихвени проценти и че при превръщането в собствен капитал са взети предвид всички дължими лихви.
(49)
Унгарските органи не представиха нови елементи след решението за откриване на процедурата. В мненията на Унгария относно решението за откриване на процедурата не се съдържат нови елементи в подкрепа на твърдението, че по своето естество мерките не са помощ, нито има информация, която да обоснове съвместимостта на приведените в действие мерки с вътрешния пазар и по-специално с Насоките за оздравяване и преструктуриране.
V. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(50)
Двама конкуренти представиха мнения (вж. съображение 10 по-горе) - и двете в подкрепа на разследването на Комисията.
(51)
Конкурентът, който настоява да не се разкрива идентичността му, твърди, че някои частни инвеститори са били заинтересовани да придобият контролно участие в Malév, което доказва, че Унгария е имала реални опции като алтернатива на ренационализацията на Malév през 2010 г.
(52)
Wizz Air оценява общата пазарна стойност на активите, прехвърлени на MAVA заедно със заема на MFB (мярка 1), включително търговската марка Malév, керосинопровод и самолет В767, на не повече от 27 милиона EUR, което е значително по-малко от размера на заема. Поради това Wizz Air заключава, че тази транзакция не може да се счита за извършена на принципа на сделката между несвързани лица и че тя е дала значително предимство на Malév.
(53)
Що се отнася до отлагането на данъци (мярка 3), Wizz Air твърди, че съгласно унгарското законодателство частно предприятие във финансово състояние, подобно на това на Malév, не може нито автоматично, нито по изключение да се възползва от отлагане на данъците, подобно на разглежданото.
VI. СТАНОВИЩЕ НА УНГАРИЯ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ТРЕТИТЕ СТРАНИ
(54)
След като Комисията удължи срока за отговор, на 5 септември 2011 г. Унгария отговори на тези мнения. Унгария продължава да твърди, че мерките в миналото са били оправдани въс основа на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика (вж. съображение 59 по-долу) и следователно не представляват държавна помощ. Според Унгария наличието на цели на държавната политика не засяга естеството на мерките, които не представляват държавна помощ.
(55)
Унгария заяви, че не е имало реални варианти и че единствено ренационализацията е позволила на унгарските органи да възвърнат пълния си оперативен контрол над Malév, като е дала възможност на националния превозвач да изпълни на практика процедурата по преструктуриране, започната от него през 2007 г. с цел да се осигури търговският успех на дружеството. Относно мярка 1 Унгария счита, че стойността на въпросните активи отговаря на стойността на заема. По отношение на мярка 3 Унгария заяви, че унгарските данъчни органи са третирали Malév като всеки друг данъкоплатец в подобно положение.
VII. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
VII.1. Общи бележки
(56)
За да установи дали разглежданите мерки представляват държавна помощ, Комисията трябва да прецени дали те изпълняват кумулативните условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Съгласно тази разпоредба „[о]свен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.“
(57)
С оглед на тази разпоредба Комисията ще оцени дали оспорваните мерки в полза на Malév представляват държавна помощ.
(58)
По отношение на кумулативните критерии за държавна помощ в настоящия случай засягането на търговията и нарушаването на конкуренцията са безспорни и дори не бяха оспорени от унгарските органи. Malév се конкурира с други въздушни превозвачи в Европейския съюз, по-специално след влизането в сила на третия етап от либерализирането на въздушния транспорт („третия пакет“) на 1 януари 1993 г. (14) Въпросните мерки са дали възможност на Malév да продължи своята дейност, така че дружеството не е било принудено да понесе, за разлика от други конкуренти, последиците от своите слаби финансови резултати.
(59)
Що се отнася до държавните ресурси и възможността мерките да се отнесат към държавата, това също не беше оспорено от Унгария. APEH е унгарската данъчна служба и в това си качество очевидно може да бъде отнесена към държавата. MNV е държавното холдингово дружество. Неговите задължения са изложени в най-важните рамкови правила на Закона за държавните активи. MNV изпълнява решенията на правителството и на компетентния министър. Що се отнася до MAVA, това дружество също е 100 % държавна собственост (чрез MNV) и - както поясняват унгарските органи - представлява „еманация на унгарската държава“.
(60)
Колкото до избирателния характер, с изключение на мярка 3 (отлагане на изплащането на данъци), той не беше оспорен от Унгария. Мерките са имали за цел да поставят в по-благоприятно положение само едно дружество, Malév.
(61)
По-долу е представена оценка дали в разглежданите мерки има икономическо предимство в полза на Malév.
(62)
По този въпрос Комисията отбелязва, че в съответствие с утвърдените принципи на общностното право, ако допълнителен капитал бъде предложен на „предприятие“ при условия, които са по-добри от нормалните пазарни условия, това може да попадне в приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като може да доведе до „поставяне в по-благоприятно положение“ определеното предприятие по смисъла на този член. За да определи дали е предоставено такова предимство, Комисията прилага „принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика“. Съгласно този принцип, когато при подобни обстоятелства „частен инвеститор, който действа при нормални пазарни условия на пазарна икономика с големина, съпоставима с тази на органите, действащи в публичния сектор, може да е бил мотивиран да направи въпросната капиталова вноска“, не става въпрос за държавна помощ. Комисията трябва следователно да прецени „дали частен инвеститор би участвал във въпросната транзакция при същите условия“ (15). Поведението на хипотетичния частен инвеститор е това на предпазлив инвеститор (16), чиято цел да максимализира печалбата е съчетана с предпазливост по отношение на равнището на риска, приемливо за даден коефициент на възвръщаемост (17).
(63)
Съгласно практиката на Съда на Европейския съюз „макар действията на частния инвеститор, с които трябва да се сравнява намесата на публичния инвеститор, преследващ цели, свързани с икономическата политика, да не са непременно действия на обикновен инвеститор, който влага капитал с цел повече или по-малко краткосрочно реализиране на печалба, те трябва да бъдат поне действия на частен холдинг или на частна група от предприятия, които следват структурна обща или отраслова политика, и трябва да бъдат ръководени от перспективи за рентабилност в по-дългосрочен план (18).
(64)
Освен това „…[с]равнението между поведението на публичен и частен инвеститор трябва да бъде направено по отношение на това, какво отношение би имал частният инвеститор по време на въпросната транзакция, като се имат предвид наличната информация и предвидените развития към този момент“ (19).
(65)
Анализът и оценката на Комисията трябва да включва „всички съответни елементи на спорната транзакция и на нейния контекст“. Това включва финансовото положение на предприятието получател и на съответния пазар. Въз основа на горепосочените съображения основният въпрос, който Комисията желае да проучи, е дали предприятието е получило „икономическо предимство, което не би получило в нормални пазарни условия“ (20).
(66)
Комисията отбелязва също така, че в съответствие с установената съдебна практика принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика се прилага и към заемите. Когато се прилага към предоставянето на заем, възниква въпросът дали частен инвеститор би предоставил заема на получателя при условията, при които той е бил действително предоставен (21).
VII.2. Оценка на съвкупността от мерки
(67)
Както вече беше посочено в решението за откриване на процедурата, за оценката на разглеждания случай се взема предвид решението по делото BP Chemicals (22). Всъщност Комисията счита, че мерките не са автономни, а са свързани по своята хронология, финансовото положение на Malév и окончателния си характер, тъй като всички те имат за цел запазване на жизнеспособността на въздушния превозвач и разрешаване на проблемите с нужната му ликвидност и недостатъчната капитализация поради понесените от дружеството загуби. В мненията си относно решението за откриване на процедурата Унгария твърди също така, че различните стъпки на „процеса“ са „неотделими“ и всички мерки са били насочени към една цел, а именно да се осигури оперативната дейност на въздушния превозвач, като се намери стратегически инвеститор.
(68)
От отговорите на Унгария стана ясно, че мерките, приложени от Унгария в полза на Malév, са мотивирани от съображения на държавната политика, а не от грижа за бъдещата рентабилност на дружеството. Унгария неколкократно подчерта провала на приватизацията и значението на Malév за националната икономика. Признато бе, че при предприемане на мерките държавата се е съобразявала с „ролята на въздушния превозвач за националната инфраструктура, пазара на труда и интереса на доставчиците“. Унгарските органи подчертаха също така, че няма частен инвеститор, който да е готов да придобие дружеството в настоящата му форма. Поради това на Комисията се налага изводът, че никой частен инвеститор не би действал като унгарското правителство при подобни обстоятелства, когато е предприело мерки. В допълнение Комисията напомня също така, че в решението по делото Boch Съдът на Европейския съюз посочва, че „въпросът е по-специално дали при сходни обстоятелства един частен акционер, като се вземат предвид предвидимата възвращаемост и като се оставят настрана всички съображения от социален характер и съображенията, свързани с регионалната политика и конкретния отрасъл, би записал този капитал“ (23).
(69)
С оглед на лошите финансови резултати на Malév в течение на дълъг период от време (вж. таблица 1 и съображения 103-104 по-долу) и твърдението на унгарските органи, че въздушният превозвач е бил в постоянно затруднение поне от 2006 г. насетне, възвращаемост, която да е приемлива за частен инвеститор, би могла да се очаква само ако дружеството беше извършило драстично преструктуриране. Нито Унгария, нито Malév приведоха обаче доказателства, че такъв план за преструктуриране е бил в основата на някоя от разглежданите мерки.
(70)
Въз основа на гореизложеното Комисията счита, че мерки 1-8 в своята съвкупност не отговарят на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Тази оценка се потвърждава допълнително от индивидуалния анализ на всяка от мерките.
VII.3. Индивидуална оценка на мерки 1-8
VII.3.1. Мярка 1
(71)
Според Унгария дейността на MAVA е сведена до еднократна функция, а именно притежаване на определени активи, които са бивша собственост на Malév, и дейност като „посредник на определени плащания между Malév и MFB“. Дружеството MAVA е създадено именно за тази цел.
(72)
Относно дълга в размер на 76 милиона EUR, прехвърлен на MAVA, това е по силата на споразумение за заем от 2003 г. между Malév и MFB. Дългът е подлежал на изплащане на една вноска на падежа и е обезпечен с държавна гаранция. Този заем от 2003 г. беше включен в списъка на съществуващите мерки за помощ в Договора за присъединяване (24). В споразумението от 2007 г. падежът на заема беше обаче удължен до 2017 г. Поради това, считано от 2007 г., мярката не може вече да бъде разглеждана като съществуваща мярка за помощ. В действителност продължаването на дадена мярка за помощ представлява нова схема за помощ в съответствие с член 4, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕО) № 794/2004 (25).
(73)
Разследването показа, че тази транзакция (т.е. удължаването на падежа на дълга, създаването на MAVA, прехвърлянето на дълга на MAVA, прехвърлянето на активите на MAVA и споразуменията за обратен лизинг) е имала за цел единствено преструктуриране на дълга на Malév. Унгария сама призна, че от MAVA никога не се е очаквало да бъде печелившо дружество. В резултат на тази транзакция дългът (заедно с активите) е бил изваден от счетоводния баланс на Malév.
(74)
Твърдението на Унгария, че финансовите задължения, поети от Malév и AirBridge, са били достатъчни за покриване на разходите на MAVA, не може да бъде прието като доказателство, че транзакцията отговаря на изискванията на пазара, тъй като никой субект на частния пазар не би имал стимул да действа по същия начин. Що се отнася до предложените обезпечения, те са имали за цел да дадат на MAVA възможност да изплати дълга си на падежа на заема, т.е. през 2017 г. (26) Никой частен инвеститор не би поел такъв риск, а именно да придобие активи с несигурна бъдеща стойност срещу определено задължение за изплащане.
(75)
Въпреки че унгарските органи предоставиха доста пълни оценки (27) за самолета В767 (28) и керосинопровода (29), предоставената оценка (метод на дисконтирания паричен поток) за търговската марка Malév (56 милиона EUR) е нелогична и силно зависима от резултатите от дейността на въздушния превозвач, така че резултатът от нея не може да бъде приет като обективна стойност за марката Malév, по-специално като се имат предвид състоянието и резултатите на дружеството. С оглед на факта, че държавата е осъзнавала вероятността Malév да не бъде в състояние да изпълни задълженията си за изплащане на роялти такси за марката, методът на дисконтирания паричен поток би следвало да доведе до нулева стойност. При тази специфична договорна конструкция стойността на марката не може следователно да се приеме като достатъчно обезпечение.
(76)
Договарящите се страни трябва да са били наясно, че Malév, като дружество в затруднение още от 2007 г., не е имало реалната възможност да изпълни в достатъчна степен задължението си за изплащане на роялти такси за марката. В действителност след тази транзакция „разходите“ на MAVA (т.е. лихвените плащания на MFB) не са могли да бъдат покрити от изплащаните от Malév такси за марката. Дружеството MAVA така и не е предприело никакви стъпки за принудително събиране на дължимите плащания.
(77)
Що се отнася до гаранцията на VEB от 32 милиона EUR, тя е била предназначена да покрие не само главницата, но и редовните лихвени плащания, дължими от MAVA на MFB.
(78)
В този контекст и с оглед на факта, че на MAVA не е била прехвърлена подходяща еквивалентна сума, изваждането на дълга от счетоводния баланс на дружеството трябва да се разглежда като предимство в полза на Malév.
VII.3.2. Мярка 2
(79)
Относно авансовото плащане от MNV за (провалилата се впоследствие) продажба на GH, съгласно експертната оценка, представена от Унгария, през 2009 г. GH е имало нетна стойност на активите 1,6 милиарда HUF и очаквана пазарна стойност 3,5 милиарда HUF. В действителност през януари 2009 г. MNV е изплатило на Malév 1,6 милиарда HUF като авансово плащане. Това плащане е обезпечено със залог на реактивен самолет HA-LNA CRJ (прогнозна пазарна стойност 1,8 милиарда HUF). През февруари 2009 г. предварителното споразумение за продажба е изменено и MNV плаща допълнително 2,7 милиарда HUF (общо 4,3 милиарда HUF) и за същия самолет е регистриран втори залог.
(80)
В своите мнения относно решението за откриване на процедурата унгарските органи признават, че всъщност авансовото плащане е предприето, за да се обезпечи ликвидността на Malév по време на етапа на преговори по ренационализацията.
(81)
Във съответствие с предварителното споразумение за продажба изплащането на тази сума става дължимо незабавно (2 работни дни) в случай че транзакцията е неуспешна. MNV не предприема обаче никакви стъпки за връщане на този дълг, след като MNV се оттегля от сделката през юли 2009 г. Начислени са (но така и не са изплатени) само ex post лихви, когато дългът е заменен срещу собствен капитал през 2010 г. По този начин Malév е разполагало с тези парични средства безплатно.
(82)
Комисията счита, че мярката е предоставила на Malév предимство, когато възстановяването на авансовото плащане не е наложено принудително, след като е станало дължимо през юли 2009 г. Освен това предимство е получено дори преди това в момента, когато предварителното споразумение за продажба е изменено през февруари 2009 г. и авансовото плащане се е увеличило (над очакваната пазарна цена на дружеството), без да бъде достатъчно обезпечено.
VII.3.3. Мярка 3
(83)
Относно многократното отлагане на данъци и социалноосигурителни задължения от данъчните органи Комисията отбелязва, че въз основа на отговорите на Унгария става ясно, че през периода 2006-2007 г. Malév е поискала отлагане на данъци в 12 различни случая (отнасящи се до различни плащания). Данъчните органи са разрешили отлагането всеки път. Съгласно съответното унгарско законодателство разрешаването на подобно отлагане подлежи на оценка и може да бъде отказано. Следователно мярката трябва да бъде разглеждана като избирателна (30).
(84)
До юли 2008 г. законоустановените лихви са начислявани и изплащани от Malév съгласно графика за отлагане. В своите решения като причини за това данъчните органи цитират затрудненото положение на Malév и предвиденото на този етап преструктуриране.
(85)
Считано от юли 2008 г. Malév обаче спира изплащането на своите данъци и социалноосигурителни вноски, както и на лихвите (с изключение на едно частично плащане през декември 2008 г.) и данъчните органи нe предприемат нищо за изплащането на тези задължения. Нещо повече, разсрочени са и допълнителни плащания, след като Malév не е спазило споразуменията за отлагане. Считано от април 2009 г. данъците и социалните плащания, дължими от този момент (т.е. не предишните, просрочени вече плащания), вече не са дори разсрочвани, без APEH да предприеме каквито и да било конкретни действия за принудително връщане на някое от задълженията.
(86)
Комисията счита, че никой частен кредитор не би постъпил като унгарската държава. В действителност не са били предприети никакви конкретни стъпки за принудително връщане на дълга, считано от юли 2008 г. Освен това въпреки известни усилия за преструктуриране финансовото положение на дружеството остава много слабо (вж. таблица 1 по-горе) и е имало много малко или изобщо не е имало никакви изгледи дружеството да стане отново рентабилно. При подобни обстоятелства един частен кредитор би предприел принудително изпълнение на споразумението. Освен това след като Malév не е спазило споразуменията за разсрочване, никой частен кредитор не би се съгласил на допълнително разсрочване.
(87)
Следователно, считано не по-късно от юли 2008 г., отказът на митническите органи да предприемат принудително изплащане на данъците и социалноосигурителните вноски и допълнителното разсрочване са предоставили предимство на Malév.
VII.3.4. Мярка 4
(88)
По отношение на увеличението на капитала от февруари 2010 г., посредством което държавата ренационализира въздушния превозвач, в който тя не притежава участие след неговата приватизация, най-поразителният факт е, че докато 99,5 % от Malév са продадени за цена, равностойна приблизително на 740 000 EUR през 2007 г., през 2010 г. държавата заплаща де факто равностойността на 94 милиона EUR, за да си върне 94,6 % от собствеността (посредством увеличението на капитала, реализирано частично чрез инжекция на свеж капитал от 20,7 милиарда HUF и частично чрез замяна на дълг срещу собствен капитал на авансовото плащане за GH в размер на 4,7 милиарда HUF), т.е. 127 пъти повече от първоначалната продажна цена. Това поведение на държавата, по-специално с оглед на факта, че междувременно дружеството трупа загуби, продължава да има отрицателен собствен капитал и липсва план за преструктуриране, не съответства на пазара. В действителност унгарските органи сами признаха, че дружеството е било в „постоянно затруднение“ и никой частен инвеститор не е бил готов да закупи Malév в началото на 2010 г.
(89)
Докато увеличението на капитала възлиза на 25,4 милиарда HUF (т.е. на сумата, платена от унгарската държава за възвръщане на 94,6 % от собствеността на въздушния превозвач), към момента на замяната на дълг срещу собствен капитал дружеството Malév има отрицателен собствен капитал в размер на 41 милиарда HUF (152 милиона EUR), натрупани загуби в размер на 51 милиарда HUF (189 милиона EUR) и общ дълг в размер на 75 милиарда HUF (278 милиона EUR) (31). Съгласно финансовите отчети за 2010 г. в началото на 2010 г. „финансовите проблеми на въздушния превозвач бяха сериозни, дългът достигна драматично равнище, на практика източници на финансиране не съществуват. […] Поради отсъствието на стратегически собственик търговско финансиране липсваше.“ В действителност въздушният превозвач е понасял загуби най-малко от 2003 г. насетне без реалистични изгледи за връщане към жизнеспособност, като дори частният собственик не е успял да промени положението в дружеството. При тези обстоятелства е било ясно, че увеличението на капитала няма да бъде достатъчно за връщане на дружеството към жизнеспособност и че след ренационализацията Malév ще има нужда от допълнителен капитал и ликвидност, за да може просто да продължи дейността си. Комисията достига до заключението, че при тези обстоятелства ренационализацията на Malév от февруари 2010 г. посредством увеличение на капитала е предоставила предимство на дружеството.
(90)
Относно твърдението на Унгария, че за държавата е било по-изгодно да национализира дружеството, отколкото да предяви искове срещу Malév, Комисията отбелязва следното. Както признава Унгария, в случай на несъстоятелност тя би си върнала много малка част от своите вземания, като се изключат покритите от гаранцията на VEB вземания. (В действителност стойността на активите на Malév е отрицателна към момента на транзакцията.) От друга страна, унгарската държава е решила да запази жизнеспособността на въздушния превозвач чрез замяна на дълга му и инжекция на свежи парични средства в размер на 20,7 милиарда HUF (около 77 милиона EUR). Никой частен инвеститор не би поел тази допълнителна финансова тежест при подобни обстоятелства, особено когато няма реални шансове за връщане на дружеството към жизнеспособност.
(91)
Комисията отбелязва също така, че по същото време, когато унгарската държава увеличава капитала на Malév, AirBridge (непряко VEB) също заменя своя дълг в размер на 1,4 милиарда HUF срещу собствен капитал. Тази сума обаче представлява само 5 % от новия капитал, като освен заменения дълг държавата също внася значителна сума свеж капитал. В действителност инжекцията на свежи пари възлиза на 77 % от увеличението на капитала. Освен това, с оглед на лошото финансово състояние на Malév, изгледите на AirBridge да бъде изплатена тази сума са били много ограничени или изобщо са липсвали. Следователно поведението на частната страна в този случай се различава съществено от това на унгарската държава и въз основа на него не може да се приеме, че държавата е имала поведение на частен инвеститор.
Таблица 2
Увеличение на капитала през 2010 г.
Участник в увеличението на капитала
Вноска, милиарди HUF
Вид на вноската
Дял на вноската
MNV
20,7
Свеж капитал
77 %
MNV
4,7
Замяна дълг с/у капитал
18 %
AirBridge /VEB
1,4
Замяна дълг с/у капитал
5 %
ОБЩО
26,8
100 %
(92)
Въз основа на гореизложените съображения Комисията достига до заключението, че при тези обстоятелства ренационализацията на Malév от февруари 2010 г. посредством увеличение на капитала е предоставила предимство на дружеството.
VII.3.5. Мерки 5-8
(93)
По отношение на мерките след ренационализацията е ясно, че акционерните заеми и капиталовите инжекции имат за цел да се финансира текущата дейност на Malév и да се избегне заплахата от несъстоятелност. Държавата следователно предприема тези мерки със същата цел: продължаване на дейността на Malév. Освен това те са тясно свързани по своята хронология, тъй като са осъществени през много кратки интервали от време (а именно от май до септември 2010 г.). Следователно Комисията счита, че съгласно BP Chemicals тези акционерни заеми не могат да бъдат оценени в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика и по-специално чрез прилагане на Съобщението за референтните проценти (32), тъй като те всички са пряко свързани с мярка 4 и поради това естеството им на държавна помощ не може да бъде оценено изолирано.
(94)
От отговорите на Унгария става ясно, че никой частен инвеститор не е бил готов да финансира Malév, като единствените източници за финансиране на дружеството са били кредитите от доставчици и ликвидността, осигурена от държавата. Към момента на предоставяне на заемите държавата не е могла да разчита сериозно, че Malév ще изплати дължимите лихви и ще върне заема. Под въпрос е освен това дали един частен кредитор би поел риска да предостави заем, който трябва да бъде върнат с еднократно плащане на падежа, на дружество в положение, сравнимо с това на Malév (т.е. в постоянно затруднение). И накрая, с оглед на кредитната история на дружеството по отношение на държавата (като невъзстановяване на авансовото плащане за GH, многократното отлагане и неплащане на данъци) държавата и всеки друг инвеститор не биха могли да имат реални очаквания, че Malév ще изпълни своите задължения.
(95)
От друга страна, дори в съответствие със Съобщението за референтните проценти, договорените лихви и обезпечения не биха били достатъчни, за да се изключи наличието на държавна помощ. Определеният лихвен процент е бил 9,97 %, докато референтният процент за HUF към момента на предоставяне на заема е възлизал на 5,97 %. Маржът от само 400 базови пункта над основния процент за HUF е недостатъчен, като се имат предвид резултатите от миналата дейност и финансовото положение на Malév (дружество, което е изправено постоянно пред заплахата от несъстоятелност). Що се отнася до обезпечението на заемите, пазарната стойност на GH (3,5 милиарда HUF) при изпадане на Malév в несъстоятелност е под въпрос, тъй като Malév е било най-важният партньор на GH: през 2009 г. 63 % от неговите приходи са генерирани от Malév. Следователно поне в краткосрочен план неговите икономически резултати са зависели от съществуването на Malév, така че пазарната му стойност би спаднала съществено, ако Malév обяви несъстоятелност.
(96)
При липсата на надежден план за преструктуриране от самото начало е ясно, че нито заемите, нито увеличението на капитала биха променили положението на дружество с нулева пазарна стойност, което остава в критично състояние. Ето защо тези мерки са практически равностойни на безвъзмездна помощ, тъй като държавата не е имала никакви изгледи да си възстанови „инвестираните“ средства.
(97)
Следователно Комисията счита, че мерки 5-8 са предоставили предимство на Malév.
VII.4. Заключение относно наличието на държавна помощ
(98)
В съответствие с изложената по-горе оценка всички разглеждани мерки (мерки 1-8) предоставят предимство на Malév. Това предимство е предоставено от държавни ресурси.
(99)
Освен това Malév е въздушен превозвач и в това си качество се определя като предприятие. Това предприятие се конкурира с други въздушни превозвачи, които не се ползват със същото предимство. Следователно мерките нарушават конкуренцията. Освен това дружеството извършва дейност в сектор (въздушни превози), в който определено съществува търговия между държавите членки, така че критерият за въздействие върху търговията в рамките на Съюза също е изпълнен.
(100)
И накрая, мерките са специфични и избирателни, тъй като поставят в по-благоприятно положение само едно предприятие (а именно Malév).
(101)
Въз основа на изложените по-горе съображения Комисията достига до заключението, че мерки 1-8 отговарят на критериите, залегнали в член 107, параграф 1 от ДФЕС. При тези обстоятелства те трябва да бъдат разглеждани като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
VII.5. Съвместимост на помощта с вътрешния пазар
(102)
Член 107, параграф 2 и член 107, параграф 3 от ДФЕС предоставят изключения от общото правило, че държавната помощ е несъвместима с вътрешния пазар, както е посочено в член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(103)
Комисията счита, че дружеството Malév е било в постоянно затруднение най-малко от 2006 г. По-специално, то е губещо най-малко от 2003 г. (вж. таблица 1 по-горе) и още през 2006 г. собственият му капитал е отрицателен (фигура 1 по-горе). Освен това унгарските органи потвърдиха постоянните затруднения на въздушния превозвач и това, че от второто полугодие на 2006 г. насетне дружеството отговаря на критериите за започване на процедура по колективна несъстоятелност, с което изпълнява изискванията на параграф 10, буква в) от Насоките за оздравяване и преструктуриране. Следователно единственото основание за съвместимост могат да бъдат Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(104)
По отношение на допустимостта и условието за еднократност на помощта („one time, last time“) Комисията отбелязва, че разглежданите мерки не представляват цялостен и непрекъснат процес на преструктуриране. Въздушният превозвач е сменил собственика си два пъти през съответния период (2007-2010 г.), тъй като е бил приватизиран и ренационализиран. Той е бил в процес на постоянно „преструктуриране“, но без съгласуван план. В действителност някои инициативи за намаляване на разходите (съкращения на персонал и на маршрути) са започнали след приватизацията, но единичните разходи не са намалени достатъчно. Според унгарските органи през 2009 г. е била изготвена нова „стратегическа ориентация“, която е преразгледана отново от консултантската фирма Roland Berger в контекста на ренационализацията. Следователно въпросните мерки са различни мерки за преструктуриране, които по принцип нарушават принципа за еднократност на помощта.
(105)
Комисията отбелязва, че дори ако Malév отговаряше на изискванията за предоставяне на помощ в съответствие с Насоките за оздравяване и преструктуриране (т.е. ако условието за еднократност на помощта беше изпълнено, quod non), изискванията за съвместима помощ за оздравяване и преструктуриране нямаше да бъдат изпълнени поради изложените по-долу основания.
(106)
По отношение на помощта за оздравяване не е изпълнен параграф 25, букви а)-д) от Насоките за оздравяване и преструктуриране. По-специално разглежданите мерки не са ограничени до необходимия минимум, не са представени доказателства, че те са обосновани от сериозни социални затруднения и че нямат неблагоприятно въздействие спрямо другите държави членки. Освен това, с изключение на мерки 5 и 8, повечето от тях не са предоставени под формата на заеми или гаранции.
(107)
Що се отнася до помощта за преструктуриране, не е изпълнено нито едно от условията съгласно Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(108)
По-специално във връзка с параграфи 34-35 от Насоките за оздравяване и преструктуриране, „възстановяване на дългосрочната жизнеспособност“, унгарските органи не са представили доказателства за изгледите за жизнеспособност на въздушния превозвач, нито план за преструктуриране, отговарящ на изискванията, изложени в параграфи 36-37 от Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(109)
Освен това, по отношение на изискването за „избягване на неправомерното нарушаване на конкуренцията“ (параграфи 38-42 от Насоките за оздравяване и преструктуриране) Комисията отбелязва, че не са осъществени компенсационни мерки.
(110)
Накрая, по отношение на условието за „помощ, ограничена до минимум“ (параграфи 43-45 от Насоките за оздравяване и преструктуриране) не е представено собствено становище.
(111)
С оглед на гореизложеното, мерките 1-8, осъществени в полза на Malév от 2007 г. насам, не са съвместими с Насоките за оздравяване и преструктуриране. Тъй като мерките са предоставени на дружество в затруднение, не може да бъде приложено друго основание за съвместимост. Следователно мерките са несъвместими с вътрешния пазар.
VIII. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
VIII.1. Общи бележки
(112)
Съгласно ДФЕС и установената практика на Съда на Европейския съюз Комисията е компетентна да вземе решение, че съответната държава трябва да отмени или да измени помощта (33), за която Комисията е счела, че е несъвместима с вътрешния пазар. Съдът също така нееднократно е постановявал, че задължението на дадена държава да отмени помощ, счетена от Комисията за несъвместима с вътрешния пазар, цели да възстанови съществувалата преди това ситуация (34). В този контекст Съдът е постановил, че целта е постигната, когато получателят е изплатил сумите, предоставени чрез неправомерна помощ, като така се е отказал от предимството, което е имал над конкурентите си на пазара, и ситуацията от преди плащането на помощта е възстановена (35).
(113)
В съответствие с тази съдебна практика член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 (36) гласи, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя“.
(114)
Следователно, тъй като въпросните мерки представляват помощ, която е неправомерна и несъвместима с вътрешния пазар, помощта следва да бъде възстановена, за да бъде възстановено положението на пазара преди предоставянето на помощта. Началният момент за възстановяването на сумата следва да бъде датата на предоставяне на предимството на получателя, т.е. датата, на която помощта е предоставена на разположение на получателя, който трябва да плати лихви за възстановяване до датата на нейното действително възстановяване.
VIII.2. Елемент на помощта в отделните мерки
VIII.2.1. Мярка 1
(115)
Комисията признава, че търговската марка на унгарския национален превозвач „Malév“, осъществяващ дейност от десетилетия, има известна стойност на авиационния пазар. От друга страна, Комисията счита, че при специфичната договорна конструкция стойността на марката, заявена от унгарските органи, не може да бъде приета. Обективната стойност следва да се основава на независима оценка, която да вземе предвид и общото финансово положение на Malév.
(116)
Въз основа на гореизложеното елементът на помощ при мярка 1 е изчислен на 56 милиона EUR, т.е. 76 милиона EUR минус стойността на керосинопровода и самолета (възлизаща на 20 милиона EUR), минус обективната стойност на търговската марка „Malév“ (37). Точният елемент на помощта трябва да бъде изчислен от Унгария. Ако Унгария не представи убедителни доводи за обективна стойност на търговската марка към датата на сключване на транзакцията по прехвърлянето на марката на MAVA, елементът на помощ ще се счита за равен на цялата сума от 56 милиона EUR.
VIII.2.2. Мярка 2
(117)
Както бе посочено по-горе, Комисията счита, че мярката е предоставила на Malév предимство, когато възстановяването на авансовото плащане не е било наложено принудително, след като е станало дължимо. Освен това предимството е било получено дори преди това, най-малко от момента, когато предварителното споразумение за продажба е било изменено през февруари 2009 г. и авансовото плащане се е увеличило (над прогнозната пазарна цена на дружеството).
(118)
Комисията заключава, че никой частен оператор не би предоставил паричен механизъм в подобен размер. В действителност никой частен оператор на пазара не би се съгласил да постави тези средства на разположение на Malév, още по-малко безплатно и без да направи нищо за тяхното възстановяване. Всъщност, в своите мнения относно решението за откриване на процедурата самите унгарски органи признават, че авансовото плащане е имало за цел да гарантира оцеляването на Malév (вж. съображение 80 по-горе). Следователно елементът на помощ е целият размер на сумата за периода, през който тя е била на разположение на получателя: от февруари 2009 г. до юли 2009 г. 0,8 милиарда HUF (разликата между пазарната стойност на GH и „надплатената“ сума) и от юли 2009 г. до февруари 2010 г. 4,3 милиарда HUF (цялата сума на авансовото плащане). Следователно при възстановяването следва да се вземе предвид фактът, че сумата е заменена със собствен капитал през февруари 2010 г. (вж. мярка 4 по-долу).
VIII.2.3. Мярка 3
(119)
Относно отлагането и отказа от принудително събиране на данъците и социалноосигурителните вноски Комисията счита, че всички просрочени задължения на Malév към APEH от юли 2008 г. до март 2010 г. представляват държавна помощ. Освен това цялата разсрочена сума след тази дата (юли 2008 г.) също представлява държавна помощ. В действителност няма данни, че частен кредитор би предоставил подобно отлагане и разсрочване. При възстановяването следва да се вземе предвид фактът, че просрочените суми са изплатени през март 2010 г.
VIII.2.4. Мярка 4
(120)
По отношение на увеличението на капитала Комисията счита, че с оглед на финансовото положение на Malév, очевидната нужда от допълнително подпомагане след увеличението на капитала и липсата на реалистична перспектива за възстановяване на „инвестираните“ средства, никой частен инвеститор не би предоставил тези средства на разположение на Malév. Елементът на помощ е капиталовата инжекция от 25,4 милиарда HUF плюс замяната на дълг от 4,7 милиарда HUF срещу собствен капитал за авансовите плащания в полза на Мalév GH.
VIII.2.5. Мярка 5
(121)
Що се отнася до заемите в общ размер на 9,2 милиарда HUF, Комисията счита, че с оглед на историята на задълженията и положението на въздушния превозвач към датата на предоставяне на тези заеми, държавата няма абсолютно никакви основания да очаква изплащането им, а към датата на предоставяне на заема е било дори съмнително дали Malév ще бъде в състояние да изплати лихвите. В действителност начислените лихви не са били изплатени, а конвертирани по-късно в собствен капитал.
(122)
Поради това Комисията счита, че заемът може да бъде сравнен с безвъзмездна помощ, следователно елементът на помощта е цялата сума на заема от 9,2 милиарда HUF за периода, през който е бил на разположение на получателя, т.е. между предоставянето на траншовете (май, юни и юли 2010 г.) и преобразуването на заемите в собствен капитал (септември 2010 г.). Дължимите и неизплатени лихви следва да бъдат включени в елемента на помощта. При възстановяването трябва следователно да бъде отчетен фактът, че сумата е заменена със собствен капитал през септември 2010 г. (вж. мярка 6 по-долу).
VIII.2.6. Мярка 6
(123)
Поради основанията, изложени в съображение 120 по-горе, Комисията счита, че целият размер на дълга, заменен със собствен капитал, може да се разглежда като безвъзмездна помощ и затова елементът на помощта е цялата сума от 9,4 милиарда HUF, считано от септември 2010 г.
VIII.2.7. Мярка 7
(124)
Поради основанията, изложени в съображение 120 по-горе, Комисията счита, елементът на помощта е капиталът от 5,3 милиарда HUF, внесен от септември 2010 г. насетне.
VIII.2.8. Мярка 8
(125)
Поради основанията, изложени в съображение 120 по-горе, Комисията счита, че целият размер на заема е сравним с безвъзмездна помощ и затова цялата сума от 5,7 милиарда HUF е елементът на помощта, считано от септември 2010 г.
IX. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(126)
Въз основа на гореизложените съображения Комисията достига до заключението, че мерки 1-8, приведени в действие от Унгария в полза на Malév, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(127)
Освен това Комисията заключава, че мерки 1-8 са несъвместими с вътрешния пазар.
(128)
Тази несъвместима помощ трябва да бъде възстановена от Malév, както е посочено в раздел VIII.2 по-горе, с цел възстановяване на ситуацията, съществувала на пазара преди предоставянето на помощта. Точната обща сума за възстановяване плюс лихвите върху нея следва да бъдат изчислени от унгарските органи,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Следните мерки, приведени в действие от Унгария в полза на Malév Hungarian Airlines Zrt., представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС:
а)
Мярка 1: поемането на 31 декември 2007 г. от MAVA, дружество, което е държавна собственост, на заем, предоставен през 2003 г. на Malév от MFB, банка за развитие, която е 100 % държавна собственост;
б)
Мярка 2: предоставянето на паричен механизъм от 4,3 млрд. HUF за една година в контекста на заплануваното (впоследствие неуспяло) закупуване от MNV на дъщерното предприятие Malév GH;
в)
Мярка 3: всички просрочени данъчни и социалноосигурителни задължения от юли 2008 г. до март 2010 г. и отлагането на различни данъци и социалноосигурителни вноски, считано от юли 2008 г.;
г)
Мярка 4: увеличение на капитала от MNV през февруари 2010 г. в размер на 25,4 милиарда HUF (реализирано частично чрез инжекция на свеж капитал от 20,7 милиарда HUF и частично чрез замяна на дълг срещу собствен капитал на авансовото плащане в полза на GH в размер на 4,7 милиарда HUF);
д)
Мярка 5: от май до август 2010 г. три акционерни заема на обща сума 9,2 милиарда HUF, предоставени на Malév от MNV, плюс дължимите, но неизплатени лихви;
е)
Мярка 6: през септември 2010 г. преобразуването на тези акционерни заеми (заедно с дължимите лихви по тях), посочено в член 1, буква д), от дълг в собствен капитал в размер на 9,4 милиарда HUF;
ж)
Мярка 7: през септември 2010 г. допълнително увеличение на капитала в размер на 5,3 милиарда HUF;
з)
Мярка 8: през септември 2010 г. допълнителен акционерен заем в размер на 5,7 милиарда HUF плюс дължимите, но неизплатени лихви.
Член 2
Мерките за държавна помощ, посочени в член 1 и неправомерно приведени в действие от Унгария в полза на Malév Hungarian Airlines Zrt. в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС, са несъвместими с вътрешния пазар.
Член 3
(1) Унгария следва да направи необходимото за възстановяването от получателя на помощта, посочена в член 1.
(2) Сумите, които следва да се възстановят, включват лихви от датата, на която са били предоставени на разположение на получателя, до датата на действителното им възстановяване.
(3) Лихвата се начислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията.
Член 4
(1) Възстановяването на помощта, посочена в член 1, се извършва незабавно и ефективно.
(2) Унгария гарантира изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца, считано от датата, на която е уведомена за него.
Член 5
(1) В срок от два месеца след уведомяването за настоящото решение Унгария изпраща следната информация на Комисията:
а)
общата сума (главница и лихва по възстановяване), която получателят възстановява;
б)
подробно описание на мерките, които вече са предприети и които са планирани за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да върне помощта.
(2) Унгария информира Комисията за напредъка на националните мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 2, параграф 3, заедно с лихвите. По искане на Комисията тя предоставя незабавно информация за вече предприетите и планирани мерки за изпълнение на настоящото решение. Тя предоставя също така подробна информация относно размера на помощта и лихвите по възстановяване, които вече са възстановени от получателя.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Унгария.
Съставено в Брюксел на 9 януари 2012 година.
DECIZIA COMISIEI
din 9 ianuarie 2012
privind ajutorul de stat SA.30584 (C 38/10, ex NN 69/10) acordat de Ungaria în favoarea Malév Magyar Légiközlekedési Zrt.
[notificat cu numărul C(2011) 9316]
(numai versiunea în limba maghiară este autentică)
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2013/150/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,
având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),
având în vedere decizia prin care Comisia a hotărât să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE (1), cu privire la ajutorul C 38/10 (ex NN 69/10) (2),
după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate anterior și având în vedere observațiile acestora,
întrucât:
I. CONTEXT ȘI PROCEDURĂ
(1)
În 2007, după mai multe încercări nereușite de privatizare, statul ungar a încheiat cu întreprinderea AirBridge Zrt. (denumită în continuare „AirBridge”) un contract de vânzare-cumpărare având ca obiect 99,95 % din acțiunile companiei sale aeriene naționale, Malév Magyar Légiközlekedési Zrt. (denumită în continuare „Malév”). AirBridge a plătit 200 de milioane HUF (740 000 EUR (3)) în schimbul acțiunilor. Contractul de privatizare a fost notificat Comisiei în conformitate cu articolul 108 alineatul (2) din TFUE, dar, ulterior, a fost retras (4).
(2)
Ca urmare a dificultăților financiare ale noului proprietar, banca rusă Vnyesekonombank (denumită în continuare „VEB”) a dobândit o participație de 49,5 % în cadrul AirBridge și a devenit acționar indirect al Malév.
(3)
În martie 2010, Comisia a luat cunoștință, prin intermediul unor comunicate de presă, de intenția statului ungar de a renaționaliza Malév. Prin mesajul electronic din 2 martie 2010, autoritățile ungare au confirmat aceste comunicate de presă.
(4)
La 10 martie 2010, Comisia a primit prin poșta electronică o plângere din partea Wizz Air, o companie aeriană cu tarife reduse (low-cost) cu sediul în Ungaria și principalul concurent al Malév în această țară. În plângere se afirma că ajutorul de stat în favoarea Malév era ilegal și incompatibil cu piața internă, din cauza mai multor măsuri diferite. Prin scrisoarea din 29 martie 2009, Comisia a transmis autorităților ungare o versiune neconfidențială a plângerii, precum și o cerere de informații suplimentare. La 30 aprilie 2010, Ungaria a transmis observații cu privire la fondul plângerii respective, furnizând răspunsuri referitoare la aspectele evidențiate de aceasta.
(5)
În cadrul unei reuniuni din 5 mai 2010, autoritățile ungare au arătat că intenționau să restructureze compania aeriană. Acestea au declarat, de asemenea, că încă nu știau cât de amplă urma să fie restructurarea respectivă.
(6)
Comisia a primit (din partea unui concurent care nu a fost de acord să i se dezvăluie identitatea) o a doua plângere, cu data de 5 octombrie 2010, pe care a transmis-o autorităților ungare prin scrisoarea din 21 octombrie 2010. Autoritățile ungare au transmis observații cu privire la fondul acestei plângeri la 19 noiembrie 2010.
(7)
Comisia a solicitat informații suplimentare din partea autorităților ungare la 14 iulie 2010 și 8 octombrie 2010, iar răspunsurile au fost primite la 11 august 2010, 16 august 2010, 5 octombrie 2010, 3 noiembrie 2010 și 23 noiembrie 2010.
(8)
În acest context, la 21 decembrie 2010, Comisia a inițiat o procedură oficială de investigare în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”) privind diverse presupuse măsuri de ajutor de stat puse în aplicare în favoarea Malév.
(9)
La 24 februarie 2011, Ungaria și-a prezentat observațiile cu privire la decizia Comisiei de inițiere a procedurii.
(10)
Decizia de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 26 mai 2011 (5). Au fost primite observații de la două părți interesate: Wizz Air, la 26 iunie 2011, și un concurent (care a solicitat să nu i se dezvăluie identitatea), la 28 iunie 2011.
(11)
La 6 iulie 2011, Comisia a transmis aceste observații autorităților ungare. La 5 septembrie 2011, Ungaria a prezentat comentarii cu privire la observațiile părților terțe.
(12)
În urma deciziei de inițiere a procedurii, au avut loc, la Bruxelles, două reuniuni între serviciile Comisiei și autoritățile ungare: la 10 iunie 2011 și la 19 octombrie 2011.
(13)
Comisia a solicitat informații suplimentare din partea autorităților ungare la 26 septembrie 2011, răspunsul Ungariei fiind transmis prin scrisoarea din 25 octombrie 2011.
II. MALÉV ȘI MĂSURILE VIZATE
II.1. Compania
(14)
Malév are sediul în aeroportul internațional „Liszt Ferenc” din Budapesta și operează în prezent o flotă de 22 de aeronave (6), către destinații din Europa și Orientul Mijlociu. În 2009, aceasta a transportat 3,2 milioane de pasageri (7).
II.2. Perioada anterioară privatizării din 2007
(15)
Autoritățile ungare au încercat să privatizeze Malév de mai multe ori. În 1992, o participație de 35 % în cadrul Malév a fost vândută unui consorțiu controlat de statul italian, format din Alitalia și Simest. În 1997, Alitalia-Simest și-a vândut participația unui consorțiu format din două bănci maghiare private (OTP și MKB). În 1999, majoritatea participațiilor deținute de acționarii privați au fost răscumpărate de stat, care a ajuns să dețină 97 % din acțiuni.
(16)
Malév, ca și multe alte companii aeriene, a fost puternic afectată de încetinirea activității pe piața aviației cauzate de evenimentele din septembrie 2001 și a început să înregistreze pierderi (a se vedea tabelul 1 de mai jos).
(17)
În acest context statul a decis din nou să privatizeze Malév.
II.3. Privatizarea din 2007 și controlul privat asupra Malév
II.3.1. Vânzarea către AirBridge
(18)
Societatea avea nevoie de recapitalizare, iar statul, în calitate de proprietar, dispunea de o capacitate limitată pentru a finanța o astfel de investiție. Malév a făcut obiectul unei cereri de oferte și, la începutul anului 2007, s-a decis că cea mai atrăgătoare ofertă era cea propusă de o societate vehicul investițional, intitulată AirBridge. AirBridge a propus un plan de afaceri și de restructurare atractiv și apreciat ca fiind viabil din punct de vedere comercial.
(19)
La 23 februarie 2007, s-a încheiat un contract de vânzare-cumpărare care prevedea vânzarea a 99,95 % din acțiunile Malév către AirBridge. AirBridge era deținută în proporție de 49 % de Boris Abramovici (8), un om de afaceri rus, care era acționar majoritar în cadrul mai multor companii aeriene din Rusia (KrasAir și AirUnion, alianța companiilor aeriene din Rusia), și în proporție de 51 % de persoane fizice de cetățenie maghiară. Prin urmare, se preconiza că, odată cu planurile de afaceri și de restructurare, AirBridge va aduce Malév know-how industrial și va asigura gestionarea acesteia.
(20)
Cele mai importante părți ale acestui acord erau următoarele:
(a)
AirBridge a cumpărat 99,95 % din acțiunile Malév cu 200 de milioane HUF (740 000 EUR). Până cel târziu la data de 31 decembrie 2008, AirBridge era obligată să furnizeze o finanțare (9) în valoare de 50 de milioane EUR;
(b)
un împrumut acordat în 2003 în favoarea Malév de către Banca Ungară de Dezvoltare (Magyar Fejlesztési Bank, denumită în continuare „MFB”), deținută de stat în proporție de 100 %, în valoare de 76 de milioane EUR, a fost retras din bilanțul contabil al Malév și a fost transferat către o societate vehicul investițional, deținută de stat în proporție de 100 %, intitulată Malév Vagyonkezelő Kft. (denumită în continuare „MAVA”), care gestiona activele Malév.
Acest împrumut acordat de MFB în 2003 era exprimat în EUR, era garantat de stat în proporție de 100 % și avea o rată a dobânzii IBOR corespunzătoare scadenței de 3 luni de + 0,5 %. Termenul inițial de scadență a împrumutului era 2013, principalul urmând să fie rambursat într-o singură tranșă la scadență. Odată cu transferul principalului și al dobânzii către MAVA, s-a prelungit și termenul de scadență a împrumutului până în 2017.
În opinia autorităților ungare, odată cu împrumutul, au fost transferate către MAVA active în valoare de 76 de milioane EUR. Activele au inclus marca Malév, o conductă pentru transportul kerosenului și o aeronavă B767. În cazul în care Malév devenea rentabilă, aceasta ar fi trebuit să plătească MAVA și 25 % din profitul rămas după impozitare. De asemenea, AirBridge a pus la dispoziția MAVA o garanție bancară furnizată de VEB pentru acoperirea rambursării împrumutului de până la 32 de milioane EUR;
(c)
Malév trebuia să plătească MAVA și suma de 200 000 EUR pe an, ca onorariu pentru acordarea licenței de utilizare a denumirii și a siglei „Malév”. AirBridge a fost obligată să utilizeze în continuare marca și să asigure funcționarea societății în calitate de companie aeriană până la 31 decembrie 2017, noul termen de scadență a împrumutului;
(d)
în perioada 1 ianuarie 2008 - 31 decembrie 2017, Malév trebuia să preia în leasing aeronava B767, care tocmai fusese transferată către MAVA [a se vedea litera (b) de mai sus] (10).
(21)
A fost numită o nouă conducere și au fost adoptate mai multe măsuri vizând reducerea costurilor și obținerea de venituri. Printre acestea s-au numărat încetarea zborurilor de cursă lungă și reducerile de personal. Însă, potrivit Ungariei, întrucât măsurile respective au coincis cu o creștere masivă a prețurilor combustibililor, acestea nu avut un efect global asupra rentabilității societății.
(22)
Poziția financiară a Malév a continuat să se deterioreze și, după 4 luni, aceasta nu dispunea de lichiditățile necesare în scopul achitării redevențelor pentru utilizarea mărcii Malév.
(23)
Potrivit Ungariei, plățile pentru aeronava B767 închiriată de la MAVA nu au „încetat” după ce Malév a decis să suspende zborurile de cursă lungă, întrucât Malév „recunoaște” aceste creanțe, fiind vorba doar de o întârziere în efectuarea plăților, pentru care se plătește dobândă.
(24)
În a doua jumătate a anului 2008, Malév și partenerii săi din Rusia au început să resimtă efectele crizei financiare mondiale. Mai multe companii aeriene aflate în proprietatea dlui Abramovici au dat faliment. AirBridge nu a mai putut să finanțeze Malév și nu și-a îndeplinit obligația de a rambursa împrumutul acordat de VEB. Întrucât participația de 49 % în cadrul AirBridge era pusă gaj la banca VEB, aceasta din urmă a preluat acțiunile respective. VEB a declarat că era dispusă să finanțeze în continuare Malév, dar în calitate de bancă, nu de proprietar.
II.3.2. Vânzarea filialei Malév Ground Handling
(25)
După cum s-a menționat anterior, situația financiară a Malév s-a deteriorat în continuare la începutul anului 2009. În consecință, acționarii acesteia au propus societății holding de stat (Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., denumită în continuare „MNV”) să cumpere Malév Ground Handling (denumită în continuare „Malév GH”), o filială deținută de Malév în proporție de 100 %.
(26)
Potrivit Ungariei, Malév GH era la acel moment, și este în continuare, o întreprindere solidă din punct de vedere financiar.
(27)
Un contract preliminar de cumpărare a fost semnat în ianuarie 2009 (și modificat în februarie); acesta prevedea plăți în avans în valoare de 4,3 miliarde HUF (16 milioane EUR). MNV a efectuat plăți în avans către Malév în ianuarie și februarie 2009. Aceste plăți în avans trebuiau să fie rambursate în termen de 2 zile lucrătoare, în cazul în care, după efectuarea verificărilor corespunzătoare, MNV decidea să nu semneze acordul final de vânzare-cumpărare. Această obligație de rambursare potențială a fost asigurată prin contracte de garanție. În iulie 2009, MNV a decis, în cele din urmă, să anuleze tranzacția, iar rambursarea prețului de achiziție a devenit exigibilă.
(28)
Plățile în avans nu au fost niciodată rambursate MNV. Dobânda datorată pentru plățile în avans nu a fost niciodată achitată MNV (11).
II.3.3. Amânarea plății taxelor și impozitelor
(29)
În perioada ianuarie 2007 - martie 2010, Administrația Fiscală și de Control Financiar din Ungaria (Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, denumită în continuare „APEH”) a permis Malév să amâne sau să reeșaloneze plățile pentru diferite tipuri de impozite sau obligații în materie de asigurări sociale. APEH nu a recuperat datoria restantă începând cu iulie 2008 și, ulterior, chiar a autorizat reeșalonarea unor sume suplimentare. În martie 2010, datoria fiscală și în materie de asigurări sociale a Malév avea o valoare totală de 13,7 miliarde HUF (51 de milioane EUR) (reprezentând principalul și dobânzile pentru efectuarea cu întârziere a plăților). În ceea ce privește grupul Malév în ansamblul său, această cifră era de 16,8 miliarde HUF (62 de milioane EUR). La 11 martie 2010, soldul restant al contului curent al Malév la APEH a fost achitat, utilizându-se o parte din numerarul obținut prin creșterea de capital din februarie 2010, menționată mai jos.
II.4. Renaționalizarea din 2010 și controlul public asupra Malév
II.4.1. Motivele care au condus la renaționalizarea Malév
(30)
În 2010 nu a fost posibil să se găsească investitori privați care să preia Malév de la AirBridge/VEB ca acționar principal. În special, VEB nu avea intenția de a finanța compania aeriană ca investitor strategic. Performanța financiară a companiei aeriene a continuat să fie slabă, astfel cum se arată în tabelul 1 de mai jos.
Tabelul 1
indicatori de performanță privind activitatea Malév în perioada 2003-2010 (miliarde HUF)
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
EBITDA
profit/(pierdere)
(4,4)
(1,8)
(4,9)
(8,8)
(10,6)
(8,3)
(15,5)
(19,1)
EBIT
profit/(pierdere)
(9,4)
(6,8)
(9,4)
(12,5)
(14,7)
(10,8)
(17,9)
(20,6)
Rezultat net
profit/(pierdere)
(13,5)
(4,9)
(1,3)
(10,9)
0,7
(14,5)
(24,8)
(24,6)
Sursa:
informații furnizate de autoritățile ungare și datele contabile ale Malév pentru 2010.
(31)
În loc să lichideze Malév, autoritățile ungare au decis să negocieze cu VEB și AirBridge pentru a încerca să îmbunătățească poziția comercială a acesteia pe termen mediu și lung.
II.4.2. Creșterea de capital din februarie 2010: conversia datoriei în acțiuni și capital proaspăt
(32)
La 26 februarie 2010, VEB, AirBridge, MNV, Malév și guvernul ungar au convenit asupra unei creșteri de capital în valoare de 25,4 miliarde HUF (94 de milioane EUR), realizată parțial printr-un aport de capital proaspăt în valoare de 20,7 miliarde HUF (77 de milioane EUR) și parțial printr-o conversie a datoriei în acțiuni aplicată plății în avans în favoarea Malév GH (a se vedea secțiunea II.3.2 de mai sus), plus dobânda percepută pentru aceasta, în valoare totală de 4,7 miliarde HUF (17 milioane EUR). AirBridge a convertit, de asemenea, în acțiuni suma de 1,5 miliarde HUF (5,4 milioane EUR). În consecință, creanțele asupra Malév au fost stinse și foștii creditori au devenit proprietari ai unei părți din societate.
(33)
Anterior creșterii, capitalul social existent al Malév a fost redus la aproape zero pentru a absorbi o parte din pierderile acumulate și pentru a reflecta faptul că acțiunile existente ale Malév își pierduseră valoarea. Capitalul social al Malév a fost apoi majorat prin emiterea de noi acțiuni cu o valoare nominală individuală de 0,01 HUF. Evoluția situației capitalului propriu al Malév este prezentată în figura 1 de mai jos.
(34)
Contribuția în numerar în valoare de 20,7 miliarde HUF (77 de milioane EUR) din partea MNV a permis Malév să achite toate obligațiile fiscale neonorate (a se vedea punctul 29 de mai sus) și să își stabilizeze temporar activitatea.
(35)
După creșterea de capital, statul a devenit acționar al Malév în proporție de 94,6 %, iar participația AirBridge/VEB a fost redusă la minimum.
Figura 1
evoluția situației capitalului propriu al Malév
II.4.3. Mai - august 2010: împrumuturi de la acționari și conversia în acțiuni
(36)
În perioada mai - august 2010, prin intermediul MNV, statul ungar a furnizat Malév o serie de „împrumuturi de la acționari”, în valoare totală de 9,2 miliarde HUF (34 de milioane EUR).
(37)
Primul dintre aceste împrumuturi, acordat în mai 2010, se ridica la 2,16 miliarde HUF (7,9 milioane EUR). Acesta a fost descris ca un împrumut de la acționari pentru o perioadă de trei ani, cu o rată a dobânzii de 9,97 %. Rambursarea trebuia efectuată printr-o plată unică la scadență și garanția era un drept de retenție asupra acțiunilor Malév GH.
(38)
Al doilea dintre aceste împrumuturi, acordat în iunie 2010 și având o valoare de 1,34 miliarde HUF (4,9 milioane EUR), a fost din nou un împrumut de la acționari pentru o perioadă de trei ani, cu o rată a dobânzii de 9,97 %, care trebuia rambursat tot printr-o plată unică la scadență și garanția era un drept de retenție asupra acțiunilor Malév GH.
(39)
În august 2010, a fost acordat un al treilea împrumut de la acționari, în valoare de 5,7 miliarde HUF (20,8 milioane EUR). Aceasta a fost din nou un împrumut de la acționari pentru o perioadă de trei ani, cu o rată a dobânzii de 9,97 %, rambursabil printr-o plată unică la scadență. În acest caz, garanția a fost un drept de retenție asupra unei aeronave (HA-LNA - un avion CRJ).
(40)
La 24 septembrie, cele trei împrumuturi, în valoare totală de 9,2 miliarde HUF (33,6 milioane EUR), împreună cu dobânzile datorate pentru acestea (care se ridicau în total la 9,4 miliarde HUF sau 34,3 milioane EUR), au fost convertite din datorii în acțiuni ale Malév și garanțiile subiacente au fost eliberate.
II.4.4. Septembrie 2010: o nouă creștere de capital și un nou împrumut de la acționari
(41)
La 24 septembrie 2010, MNV a majorat, de asemenea, capitalul Malév, contribuind la acesta cu alte 5,3 miliarde HUF (19,3 milioane EUR) în numerar. Prin urmare, participația MNV (și anume a statului) în cadrul Malév a crescut la 96,5 %.
(42)
La aceeași dată, statul a acordat Malév un nou împrumut de la acționari în valoare de 5,7 miliarde HUF (20,8 milioane EUR), pentru o perioadă de 3 ani, cu o rată a dobânzii de 9,97 %. Prima plată a dobânzii era scadentă la 6 luni de la data punerii la dispoziție a împrumutului, în timp ce rambursarea principalului trebuia efectuată printr-o sumă forfetară la scadență. Garanțiile aferente acestui împrumut erau un drept de retenție înregistrat asupra unei aeronave HA-LNA CRJ, cu o valoare a activelor de aproximativ 1,8 miliarde HUF, și un drept de retenție stabilit asupra veniturilor agenților de trafic internaționali și maghiari acreditați de IATA.
III. REZUMAT AL MĂSURILOR CARE FAC OBIECTUL INVESTIGAȚIEI
(43)
În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a analizat dacă măsurile de mai jos constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
-
Măsura 1: preluarea, la data de 31 decembrie 2007, de către societatea vehicul investițional MALÉV MAVA, deținută de stat, a unui împrumut în valoare de 76 de milioane EUR, acordat în 2003 în favoarea Malév de către MFB, o bancă de dezvoltare deținută de stat în proporție de 100 %, precum și a unor active ale Malév. Termenul de scadență a împrumutului a fost prelungit până în 2017, cel târziu.
-
Măsura 2: furnizarea unei „facilități de trezorerie” în valoare de 4,3 miliarde HUF pentru o perioadă de un an, în contextul achiziționării planificate (ulterior neefectuate) de către MNV a filialei GH a Malév, care, potrivit autorităților ungare, era o întreprindere solidă din punct de vedere financiar. Cu toate că tranzacția respectivă nu a fost efectuată, această plată în avans a prețului de achiziție nu a fost rambursată.
-
Măsura 3: amânarea plății unor diferite impozite și prestații de asigurări sociale datorate în perioada ianuarie 2007 - martie 2010. În martie 2010, datoria fiscală și în materie de contribuții la asigurările sociale care revenea Malév se ridica la 13,7 miliarde HUF.
-
Măsura 4: în februarie 2010, o creștere de capital în valoare de 25,4 miliarde HUF efectuată de MNV, realizată parțial printr-un aport de capital proaspăt în valoare de 20,7 miliarde HUF (77 de milioane EUR) și parțial printr-o conversie a datoriei în acțiuni aplicată plății în avans pentru GH (a se vedea măsura 2), plus dobânda, în valoare totală de 4,7 miliarde HUF. (AirBridge a convertit, de asemenea, în acțiuni suma de 1,5 miliarde HUF).
-
Măsura 5: în perioada mai - august 2010, MNV a acordat Malév trei împrumuturi de la acționari, în valoare totală de 9,2 miliarde HUF. Toate cele trei împrumuturi în HUF au avut o rată a dobânzii de 9,97 %, principalul fiind rambursabil ca sumă forfetară la scadență (toate tranșele aveau scadența la 3 ani). Primele două tranșe, care se ridicau în total la 3,5 miliarde HUF (13 milioane EUR), au fost garantate de filiala Malév GH și a treia tranșă, în valoare de 5,7 miliarde HUF (21 de milioane EUR) a fost garantată cu o aeronavă (HA-LNA, un avion CRJ).
-
Măsura 6: în septembrie 2010, conversia acestor împrumuturi de la acționari (împreună cu dobânzile datorate pentru acestea) din datorii în acțiuni în valoare de 9,4 miliarde HUF.
-
Măsura 7: în septembrie 2010, o nouă creștere de capital în valoare de 5,3 miliarde HUF în numerar. Participația statului a crescut la 96,5 %.
-
Măsura 8: în septembrie 2010, un nou împrumut de la acționari în valoare de 5,7 miliarde HUF, cu o rată a dobânzii de 9,97 %, principalul fiind rambursabil ca sumă forfetară la scadență. Împrumutul a fost garantat cu aeronava HA-LNA CRJ menționată anterior și printr-un drept de retenție stabilit asupra veniturilor agenților de trafic internaționali și maghiari acreditați de IATA.
(44)
În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a pus, de asemenea, sub semnul întrebării compatibilitatea acestor măsuri, în cazul în care constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, cu piața internă, având în vedere excepțiile prevăzute de TFUE și, în special, de Liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (12) (denumite în continuare „Liniile directoare privind salvarea și restructurarea”).
IV. OBSERVAȚIILE UNGARIEI
(45)
În răspunsul său la decizia de inițiere a procedurii, Ungaria a reluat faptele descrise anterior și a explicat mai detaliat motivele care au dus la dificultățile cu care se confruntă companiile aeriene. De asemenea, Ungaria a confirmat că Malév putea fi considerată întreprindere în dificultate „permanentă”, în sensul Liniilor directoare privind salvarea și restructurarea, cel puțin începând din a doua jumătate a anului 2006.
(46)
Înainte de inițierea procedurii oficiale de investigare, autoritățile ungare au susținut, în esență, că toate măsurile sunt conforme cu principiul investitorului în economia de piață și cu principiul creditorului în economia de piață.
(47)
Referitor la măsurile aferente vânzării Malév către AirBridge, autoritățile ungare au susținut că aceste măsuri sunt conforme pieței, ca urmare a garanției prevăzute pentru a asigura preluarea împrumutului de către MAVA. În ceea ce privește încercarea de vânzare a Malév GH, autoritățile au afirmat că Malév nu beneficia de niciun avantaj întrucât rambursarea cu întârziere a prețului de vânzare a fost corect garantată și s-a calculat dobândă la prețul de vânzare. Potrivit autorităților, s-au constituit garanții pentru sumele reprezentând taxele și impozitele pentru care s-a acordat amânare la plată, s-au aplicat toate dobânzile și penalitățile aplicabile, aceste amânări reprezentând măsuri cu caracter general. Autoritățile ungare afirmă referitor la renaționalizarea Malév că ar fi putut executa Malév în vederea recuperării creanțelor, însă aceasta ar fi dus la falimentul și lichidarea companiei. Dacă ar fi procedat astfel, autoritățile consideră că ar fi recuperat doar o mică parte a creanțelor lor (pe lângă partea care face obiectul garanției de la VEB menționată la punctul 20 de mai sus). Mai mult, s-ar fi confruntat cu importante consecințe negative pentru economia națională (13).
(48)
În ceea ce privește împrumuturile de la acționari și conversia ulterioară a acestora în acțiuni ale Malév, statul este de părere că acestea nu au conferit niciun avantaj Malév întrucât aceste împrumuturi au fost tot timpul garantate prin active, s-au aplicat rate ale dobânzii conforme cu piața, iar la momentul conversiei în acțiuni s-a ținut seama integral de dobânda datorată.
(49)
Autoritățile ungare nu au prezentat niciun element nou după decizia de inițiere a procedurii. Observațiile Ungariei cu privire la decizia de inițiere a procedurii nu conțin niciun element nou din care să reiasă că măsurile nu au caracter de ajutor și nici informații care să justifice compatibilitatea măsurilor puse în aplicare cu piața internă, în special cu Liniile directoare privind salvarea și restructurarea.
V. OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE
(50)
Doi concurenți au prezentat observații (a se vedea punctul 10 de mai sus), ambii sprijinind investigația Comisiei.
(51)
Concurentul care a solicitat ca identitatea sa să nu fie dezvăluită a afirmat că unii investitori privați erau interesați să achiziționeze un pachet de control al Malév, fapt care demonstrează că existau opțiuni viabile pentru Ungaria ca alternativă la renaționalizarea Malév din 2010.
(52)
Wizz Air a evaluat valoarea de piață totală a activelor care au fost transferate către MAVA odată cu împrumutul din partea MFB (măsura 1), respectiv marca Malév, o conductă pentru transportul kerosenului și o aeronavă B767, la cel mult 27 de milioane EUR, cu mult sub nivel împrumutului. Prin urmare, Wizz Air a concluzionat că această tranzacție nu s-a realizat în condiții normale de concurență și că a conferit Malév un avantaj semnificativ.
(53)
În ceea ce privește amânarea plății taxelor și impozitelor (măsura 3), Wizz Air a afirmat că, în conformitate cu legislația ungară o întreprindere privată într-o situație financiară similară cu cea a Malév nu ar fi putut beneficia nici în mod automat, nici în mod excepțional de o măsură similară de amânare a plății taxelor și impozitelor precum măsura în cauză.
VI. COMENTARIILE UNGARIEI CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE FORMULATE DE PĂRȚILE INTERESATE
(54)
După ce Comisia a prelungit termenul de răspuns, Ungaria a răspuns acestor observații, la data de 5 septembrie 2011. Ungaria își menține poziția conform căreia măsurile anterioare sunt justificate de principiul investitorului în economia de piață (a se vedea punctul 59 de mai jos) și, prin urmare, nu constituie ajutor de stat. Potrivit Ungariei, existența unor obiective de politică publică nu aduce atingere faptului că măsurile nu au caracter de ajutor de stat.
(55)
Ungaria a declarat că nu existau opțiuni viabile și că numai renaționalizarea a permis autorităților ungare să redobândească controlul operațional deplin asupra Malév, permițând companiei aeriene naționale să aplice efectiv procedura de restructurare pe care a urmat-o începând din 2007, pentru a asigura succesul comercial al companiei. În ceea ce privește măsura 1, opinia Ungariei este că valoarea activelor în cauză corespundea valorii împrumutului. În ceea ce privește măsura 3, Ungaria a declarat că autoritățile fiscale ungare au tratat Malév ca pe orice alt contribuabil într-o situație similară.
VII. EXISTENȚA UNUI AJUTOR DE STAT ÎN SENSUL ARTICOLULUI 107 ALINEATUL (1) DIN TFUE
VII.1. Observații cu caracter general
(56)
Pentru a stabili dacă măsurile analizate constituie ajutor de stat, Comisia trebuie să evalueze dacă acestea îndeplinesc condițiile cumulative de la articolul 107 alineatul (1) din TFUE. Această dispoziție prevede următoarele: „[c]u excepția derogărilor prevăzute de tratate, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.
(57)
Din perspectiva acestei dispoziții, Comisia va evalua dacă măsurile contestate, acordate în favoarea Malév, constituie ajutor de stat.
(58)
În ceea ce privește criteriile cumulative privind ajutorul de stat, în cazul de față, afectarea schimburilor comerciale și denaturarea concurenței sunt indiscutabile și nu au fost nici măcar contestate de autoritățile ungare. Malév este în concurență cu alte companii aeriene din Uniunea Europeană, în special de la intrarea în vigoare a celei de a treia etape a procesului de liberalizare a transportului aerian („al treilea pachet”), la 1 ianuarie 1993 (14). Măsurile în cauză au permis Malév să funcționeze în continuare și, spre deosebire de concurenți, Malév nu a trebuit să facă față consecințelor care apar de obicei ca urmare a rezultatelor financiare proaste.
(59)
În ceea ce privește resursele de stat și imputabilitatea măsurilor, nici acest aspect nu a fost contestat de Ungaria. APEH este autoritatea fiscală ungară, și ca atare există o legătură directă indiscutabilă cu statul. MNV este societatea de holding de stat. Atribuțiile sale sunt prevăzute în cele mai importante norme-cadru ale legii cu privire la activele statului. MNV aplică deciziile guvernului și ale ministrului competent. MAVA este, de asemenea, deținută de stat în proporție de 100 % (prin intermediul MNV) și, conform explicațiilor autorităților ungare, reprezintă o „emanație a statului ungar”.
(60)
Referitor la selectivitate, cu excepția măsurii 3 (amânarea plății taxelor și impozitelor), acest aspect nu a fost contestat de Ungaria. Măsurile au fost în favoarea unei singure companii, Malév.
(61)
În continuare se va evalua dacă măsurile analizate conțin un avantaj economic în favoarea Malév.
(62)
Comisia observă că, în conformitate cu principiile bine stabilite ale dreptului Uniunii, în cazul în care se pune la dispoziția unei „întreprinderi” capital suplimentar în condiții mai bune decât condițiile normale ale pieței, acest fapt ar putea intra sub incidența articolului 107 alineatul (1) din TFUE deoarece ar avea ca efect „favorizarea” acelei întreprinderi în sensul acestui articol. Pentru a stabili dacă se acordă un astfel de avantaj, Comisia aplică „principiul investitorului în economia de piață”. Potrivit acestui principiu, în cazul în care, în condiții similare, „un investitor privat care acționează în condițiile de piață normale ale unei economii de piață, având o dimensiune comparabilă cu cea a organismelor care acționează în sectorul public ar putea decide să realizeze respectiva contribuție de capital”, nu ar fi implicat niciun ajutor de stat. Prin urmare, Comisia trebuie să evalueze „dacă un investitor privat ar fi încheiat tranzacția respectivă în aceleași condiții” (15). Atitudinea investitorului privat potențial este cea a unui investitor prudent (16) care urmărește să își maximizeze profitul, însă este prudent în ceea ce privește nivelul de risc acceptabil pentru o anumită rată a rentabilității (17).
(63)
Potrivit jurisprudenței Curții Europene, deși modul de a acționa al unui investitor privat, cu care trebuie comparată intervenția investitorului public care urmărește obiective specifice politicii economice, nu trebuie neapărat să fie cel al unui investitor obișnuit care își plasează capitalurile cu scopul de a realiza profit, pe termen relativ scurt, acest investitor trebuie cel puțin să se comporte ca un holding privat sau ca un grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală, globală sau sectorială, și care are în vedere perspectiva realizării de profit pe termen mai lung (18).
(64)
Mai mult, „… comparația între modul de a acționa al investitorilor publici și privați trebuie să se realizeze cu referire la atitudinea pe care un investitor privat ar fi avut-o la momentul tranzacției în cauză, având în vedere informațiile disponibile și evoluțiile previzibile la momentul respectiv” (19).
(65)
Analiza și evaluarea Comisiei trebuie să includă „toți factorii care sunt relevanți pentru tranzacția în cauză și contextul acesteia”. Acestea vor include situația financiară a întreprinderii beneficiare și piața relevantă. Având în vedere elementele expuse anterior, principalul aspect pe care Comisia dorește să îl analizeze este dacă întreprinderea a beneficiat de „un avantaj economic pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață” (20).
(66)
De asemenea, Comisia remarcă faptul că, în conformitate cu jurisprudența consacrată, principiul investitorului privat în economia de piață se aplică și împrumuturilor. Atunci când se aplică în contextul acordării unui împrumut, conform acestui principiu, este necesar să se verifice dacă un investitor privat ar fi acordat beneficiarului împrumutul în condițiile în care a fost efectiv acordat (21).
VII.2. Evaluarea tuturor măsurilor
(67)
Astfel cum s-a precizat deja în decizia de inițiere a procedurii, hotărârea în cauza BP Chemicals (22) este relevantă pentru evaluarea cazului de față. De fapt, Comisia consideră că măsurile nu sunt autonome și că sunt corelate prin succesiunea lor, situația financiară a Malév și finalitatea lor, întrucât scopul tuturor măsurilor este de a menține compania aeriană pe linia de plutire, de a răspunde necesităților sale de lichiditate și slabei capitalizări cauzate de pierderile acesteia. În observațiile sale cu privire la decizia de inițiere a procedurii, Ungaria a susținut, de asemenea, că diferitele etape ale „procesului” sunt „inseparabile” și că toate măsurile urmăreau un singur obiectiv, și anume de a asigura funcționarea companiei aeriene prin găsirea unui investitor strategic.
(68)
Din elementele prezentate de Ungaria reiese în mod clar că măsurile puse în aplicare de Ungaria în favoarea Malév sunt justificate prin motive de politică publică și că nu au la bază considerente legate de profitabilitatea ulterioară a companiei. Ungaria a subliniat, în repetate rânduri, încercarea nereușită de privatizare și importanța Malév pentru economia națională. Este bine cunoscut faptul că, atunci când a întreprins măsurile, statul a luat în considerare „rolul companiei aeriene pentru infrastructura națională, piața muncii și interesele furnizorilor”. De asemenea, autoritățile ungare au subliniat faptul că niciun investitor privat nu ar fi fost dispus să preia compania aeriană în forma sa actuală. Prin urmare, Comisia trebuie să presupună că niciun investitor privat nu ar fi acționat precum guvernul ungar în condiții similare atunci când a întreprins măsurile. Comisia reamintește, de asemenea, că, în hotărârea în cauza Boch, Curtea a arătat că „se verifică, în special, dacă, în condiții similare, un acționar privat, având în vedere probabilitatea de a obține un randament și făcând abstracție de toate considerentele sociale, de politică regională și sectoriale ar fi subscris capitalul în cauză” (23).
(69)
Având în vedere rezultatele financiare proaste ale Malév pe o perioadă îndelungată de timp (a se vedea tabelul 1 și punctele 103 - 104 de mai jos) și afirmațiile autorităților ungare conform cărora compania aeriană era în dificultate permanentă cel puțin începând cu anul 2006, un investitor privat ar fi putut obține un nivel acceptabil al rentabilității numai în condițiile în care compania ar fi trecut printr-un proces drastic de restructurare. Cu toate acestea, nici Ungaria, nici Malév nu au adus dovezi din care să rezulte că la baza măsurilor analizate se găsea un astfel de plan de restructurare.
(70)
Pe baza celor de mai sus, Comisia consideră că măsurile 1-8 luate împreună nu respectă principiul investitorului privat în economia de piață. Această evaluare este confirmată, de asemenea, de o analiză individuală a fiecărei măsuri.
VII.3. Evaluarea individuală a măsurilor 1-8
VII.3.1. Măsura 1
(71)
Potrivit Ungariei, activitățile MAVA se limitează la o funcție unică, și anume deținerea anumitor active aflate anterior în proprietatea Malév și asumarea rolului de „canalizare a anumitor plăți între Malév și MFB”. MAVA este creată doar pentru acest scop.
(72)
Cu privire la datoria în valoare de 76 de milioane EUR transferată către MAVA, aceasta provine dintr-un acord de împrumut din 2003, încheiat între Malév și MFB. Împrumutul urma să fie rambursat într-o singură tranșă, la scadență, și să fie acoperit de o garanție de stat. Împrumutul contractat în 2003 a fost inclus pe lista privind măsurile de ajutor existente din Tratatul de aderare (24). Cu toate acestea, în acordul din 2007, scadența împrumutului a fost prelungită până în 2017. Prin urmare, începând din 2007, măsura nu mai poate fi considerată drept măsură de ajutor existentă. Într-adevăr, în temeiul articolului 4 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei, prelungirea unei măsuri de ajutor constituie o nouă schemă de ajutoare (25).
(73)
Ancheta a arătat că această tranzacție (și anume prelungirea scadenței datoriei, crearea MAVA, transferarea datoriei către MAVA, transferarea activelor către MAVA și acordurile lease back) avea un singur obiectiv, și anume restructurarea datoriei Malév. Ungaria a recunoscut faptul că scopul MAVA nu era acela de a obține profit. În urma acestei tranzacții, datoria (împreună cu activele) a fost scoasă din bilanțul contabil al Malév.
(74)
Argumentul Ungariei potrivit căruia obligațiile financiare asumate de Malév și AirBridge erau suficiente pentru a acoperi costurile MAVA nu poate fi acceptat pentru a demonstra că tranzacția este în conformitate cu piața, întrucât niciun actor privat în economia de piață nu ar fi avut stimulente pentru a acționa în același mod. În ceea ce privește garanțiile oferite, scopul acestora era să permită MAVA să achite datoria la scadența împrumutului, și anume în 2017 (26). Niciun investitor privat nu și-ar fi asumat un astfel de risc, și anume să preia active cu o valoare viitoare incertă în schimbul unei obligații de plată.
(75)
Deși autoritățile ungare au furnizat evaluări destul de clare (27) pentru aeronava B767 (28) și conducta pentru transportul kerosenului (29), evaluarea furnizată (metoda fluxurilor de numerar actualizate) pentru marca Malév (56 de milioane EUR) pare să fie circulară și să depindă într-o măsură foarte mare de performanța companiei aeriene astfel încât rezultatul evaluării nu poate fi considerat drept valoare obiectivă a mărcii Malév, în special dacă se ține seama de situația și de performanța companiei aeriene. Dat fiind că statul era conștient de probabilitatea ca Malév să nu fie în măsură să își onoreze obligațiile de plată privind redevențele, metoda fluxurilor de lichidități actualizate ar fi trebuit să aibă ca rezultat o valoare nulă. În cadrul acestei structuri contractuale specifice, valoarea mărcii nu poate fi, așadar, considerată a reprezenta o garanție suficientă.
(76)
Părțile contractante trebuie să fi fost conștiente de faptul că Malév, în calitate de întreprindere aflată în dificultate încă din 2007, nu avea cum să își îndeplinească în mod realist obligația de plată privind redevențele. De fapt, în urma acestei tranzacții, „costurile” MAVA (și anume plata dobânzilor către MFB) nu au putut fi acoperite prin plata redevențelor Malév pentru marcă. MAVA nu a luat în niciun moment măsuri pentru recuperarea plăților neonorate.
(77)
În ceea ce privește garanția de la VEB în valoare de 32 de milioane EUR, scopul acesteia era să acopere nu numai principalul, ci și plățile periodice reprezentând dobânda pe care MAVA le datorează MFB.
(78)
În acest context și dat fiind faptul că nu s-a realizat un transfer echivalent către MAVA, eliminarea datoriei din bilanțul contabil al companiei aeriene trebuie considerată ca un avantaj în favoarea Malév.
VII.3.2. Măsura 2
(79)
În ceea ce privește plata în avans efectuată de MNV pentru vânzarea GH (eșuată ulterior), potrivit evaluării expertului prezentată de Ungaria, GH avea o valoare a activului net de 1,6 miliarde HUF și o valoare de piață estimată de 3,5 miliarde HUF în 2009. De fapt, în ianuarie 2009, MNV a plătit Malév 1,6 miliarde HUF reprezentând o plată în avans. Această plată a fost garantată printr-un gaj asupra HA-LNA, un avion CRJ (valoarea de piață estimată fiind de 1,8 miliarde HUF). În februarie 2009, contractul preliminar de cumpărare a fost modificat și MNV a plătit încă 2,7 miliarde HUF (în total 4,3 miliarde HUF), iar un al doilea gaj a fost înscris pentru aceeași aeronavă.
(80)
În observațiile lor privind decizia de inițiere a procedurii, autoritățile ungare au recunoscut că plata în avans a fost de fapt efectuată pentru a asigura lichiditatea Malév în etapa de negociere a renaționalizării.
(81)
Conform contractului preliminar de cumpărare, rambursarea acestei sume avea o scadență imediată (2 zile lucrătoare) în cazul în care tranzacția ar fi eșuat. Cu toate acestea, MNV nu a luat măsuri pentru recuperarea acestei datorii, după ce MNV s-a retras din tranzacție în iulie 2009. Dobânda ex-post a fost doar calculată, fără a fi vreodată plătită, atunci când s-a realizat conversia datoriei în acțiuni în 2010. Așadar, Malév a avut la dispoziție această facilitate de trezorerie în mod gratuit.
(82)
Comisia este de părere că măsura a acordat un avantaj pentru Malév atunci când rambursarea plății în avans nu a fost executată odată ce aceasta era exigibilă în iulie 2009. Mai mult, s-a înregistrat un avantaj chiar înainte, în momentul în care contractul preliminar de cumpărare a fost modificat în februarie 2009 și plata în avans a fost majorată (peste prețul de piață evaluat al companiei) fără a exista garanții suficiente.
VII.3.3. Măsura 3
(83)
În ceea ce privește acordarea repetată de către autoritatea fiscală a amânării obligației de plată a datoriilor fiscale și a datoriilor sociale, Comisia observă că, pe baza elementelor prezentate de Ungaria, este evident că în perioada 2006-2007, Malév a solicitat de 12 ori o amânare a obligației de plată a datoriilor fiscale (cu privire la plăți distincte). De fiecare dată, autoritatea fiscală a aprobat cererea de amânare a plății. Conform legislației ungare relevante, autoritățile competente pot decide cu privire la amânarea obligației de plată, iar amânarea ar fi putut fi refuzată. Prin urmare, măsura trebuie să fie considerată selectivă (30).
(84)
Până în iulie 2008, s-a aplicat dobânda legală, care a fost plătită de Malév conform termenelor aferente amânării plății. Argumentele care au stat la baza deciziilor autorității fiscale au fost situația dificilă a Malév și restructurarea preconizată în acea etapă.
(85)
Cu toate acestea, începând din iulie 2008, Malév nu a mai plătit taxele și impozitele, contribuțiile la asigurările sociale și nici dobânda (cu excepția unei plăți parțiale în decembrie 2008), iar autoritatea fiscală nu a luat nicio măsură în vederea recuperării acestui debit. Mai mult, alte plăți au fost reprogramate și după ce Malév nu a respectat acordurile de reeșalonare. Începând din aprilie 2009, datoriile fiscale și sociale exigibile din acel moment (nu plățile anterioare cu scadența depășită deja) nici nu au mai fost reeșalonate, iar APEH nu a mai luat niciun fel de acțiuni concrete pentru executarea datoriei.
(86)
Comisia consideră că niciun creditor privat nu ar fi acționat în mod similar statului ungar. Într-adevăr, nu s-au luat niciodată măsuri concrete pentru executarea măsurilor de recuperare a debitului începând cu iulie 2008. Mai mult, situația financiară a companiei, în pofida unor eforturi de restructurare, a fost în continuare foarte proastă (a se vedea tabelul 1 de mai sus) și existau șanse infime sau nule de redobândire a profitabilității companiei aeriene. În condiții similare, un creditor privat ar fi luat măsuri pentru punerea în aplicare a acordului. Mai mult, după ce Malév nu a respectat acordurile de reeșalonare, niciun creditor privat nu ar fi acceptat o reeșalonare ulterioară.
(87)
Prin urmare, cel târziu începând din iulie 2008, neluarea de către autoritatea fiscală a măsurilor pentru recuperarea datoriilor fiscale și a datoriilor privind contribuțiile la asigurările sociale, precum și reeșalonările ulterioare au reprezentat un avantaj pentru Malév.
VII.3.4. Măsura 4
(88)
În ceea ce privește creșterea de capital din februarie 2010, prin care statul a renaționalizat compania aeriană la care nu mai deținea active de la privatizarea acesteia, cel mai frapant fapt este că, în timp ce 99,5 % din Malév au fost vândute la un preț echivalent cu aproximativ 740 000 EUR în 2007, în 2010, statul a plătit, de facto, echivalentul a 94 de milioane EUR pentru a recâștiga 94,6 % din participația la Malév (prin intermediul creșterii de capital: realizată parțial printr-un aport de capital proaspăt în valoare de 20,7 miliarde HUF și parțial printr-o conversie a datoriilor în acțiuni în ceea ce privește plata în avans pentru GH în valoare de 4,7 miliarde HUF), adică un preț de 127 de ori mai mare decât prețul de vânzare inițial. Acest comportament al statului, în special având în vedere faptul că, între timp, compania aeriană a acumulat pierderi, a continuat să aibă un capital propriu negativ și nu deținea niciun plan credibil de restructurare, nu corespunde unei situații reale pe piață. În fapt, chiar autoritățile ungare au recunoscut că această companie a fost „în dificultate permanentă”, niciun investitor privat nefiind dispus să cumpere Malév la începutul anului 2010.
(89)
În timp ce creșterea de capital s-a ridicat la 25,4 miliarde HUF (respectiv, aceasta a fost suma plătită de statul ungar pentru a recâștiga 94,6 % din participația la compania aeriană), în momentul conversiei, Malév avea un capital propriu negativ de 41 de miliarde HUF (152 de milioane EUR), pierderi cumulate în valoare de 51 de miliarde HUF (189 de milioane EUR) și o datorie totală de 75 de miliarde HUF (278 de milioane EUR) (31). Conform conturilor financiare din 2010, la începutul anului respectiv, „problemele financiare ale companiei aeriene erau grave, nivelul datoriei acesteia era extrem de ridicat, iar sursele de finanțare erau practic inexistente. […] Din cauza absenței unui proprietar strategic, nu era disponibilă nicio finanțare comercială.” Într-adevăr, compania aeriană înregistra pierderi, cel puțin începând din 2003, fără nicio perspectivă realistă de restabilire a viabilității și fără ca măcar proprietarul privat să reușească să rezolve problemele acesteia. În acest context, era clar că creșterea de capital nu va fi suficientă pentru a asigura restabilirea viabilității companiei și că, după renaționalizare, Malév ar avea nevoie de capital și lichidități suplimentare doar pentru a continua să se mențină pe linia de plutire. Comisia concluzionează că, în aceste condiții, renaționalizarea Malév din februarie 2010 prin intermediul creșterii de capital a conferit un avantaj companiei.
(90)
În ceea ce privește argumentul prezentat de Ungaria, conform căruia statul avea mai mult de câștigat prin naționalizarea companiei, decât prin recuperarea creanțelor asupra Malév, Comisia remarcă următoarele aspecte. În conformitate cu cele recunoscute de Ungaria, în cazul unui faliment, statul ar fi recuperat doar o foarte mică parte din creanțele sale, altele decât cele acoperite de garanția VEB. (În fapt, valoarea activelor Malév era negativă la momentul tranzacției). În schimb, statul ungar a decis menținerea în viață a companiei aeriene prin conversia datoriei acesteia și printr-un aport de capital proaspăt în valoare de 20,7 miliarde HUF (ca. 77 de milioane EUR). Niciun investitor privat nu și-ar fi asumat această sarcină financiară suplimentară într-o situație similară, în special, în lipsa unor șanse realiste de restabilire a viabilității companiei.
(91)
De asemenea, Comisia observă că, în același timp în care statul ungar a majorat capitalul Malév, Airbridge (indirect VEB) și-a convertit, de asemenea, datoriile în valoare de 1,4 miliarde HUF în acțiuni. Cu toate acestea, suma menționată reprezintă doar 5 % din noul capital și, în plus, statul, pe lângă conversia datoriilor, a mai contribuit cu un capital proaspăt cu valoare semnificativă. În fapt, aportul de capital proaspăt a reprezentat 77 % din creșterea de capital. În plus, date fiind condițiile financiare dificile ale Malév, posibilitatea ca Airbridge să obțină plata sumei respective era foarte limitată sau chiar inexistentă. Astfel, în acest caz, comportamentul unei părți private ar fi fost diferit în mod semnificativ de cel al statului ungar și nu se poate considera că statul a acționat ca un investitor privat.
Tabelul 2
Creșterea de capital din 2010
Participant la creșterea capitalului
Contribuție în miliarde HUF
Tipul contribuției
procentaj al contribuției
MNV
20,7
Capital proaspăt
77 %
MNV
4,7
conversie a datoriilor în acțiuni
18 %
AirBridge / VEB
1,4
conversie a datoriilor în acțiuni
5 %
TOTAL
26,8
100 %
(92)
Pe baza celor de mai sus, Comisia concluzionează că, în condițiile menționate, renaționalizarea Malév din februarie 2010 prin intermediul creșterii de capital a conferit un avantaj companiei.
VII.3.5. Măsurile 5-8
(93)
În ceea ce privește măsurile luate după renaționalizare, se constată că împrumuturile de la acționari și aporturile de capital erau destinate finanțării operațiunilor curente ale Malév și evitării insolvabilității iminente a companiei. Prin urmare, statul a luat măsurile respective cu același obiectiv: menținerea Malév pe linia de plutire. Mai mult, acestea sunt de altfel strâns legate prin succesiunea lor, în măsura în care au avut loc la intervale foarte scurte de timp (adică, din mai până în septembrie 2010). Prin urmare, Comisia este de părere că, pe baza hotărârii BP Chemicals, aceste împrumuturi de la acționari nu pot fi evaluate în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață și, în special, prin aplicarea dispozițiilor Comunicării privind rata de referință (32), întrucât toate sunt direct legate de măsura 4 și, astfel, caracterul de ajutor de stat al acestora nu poate fi evaluat în mod izolat.
(94)
Din informațiile prezentate de autoritățile ungare reiese în mod clar faptul că niciun investitor privat nu a fost dispus să finanțeze Malév, singurele surse de finanțare ale acesteia fiind creditele-furnizor și lichiditățile furnizate de către stat. La momentul acordării împrumuturilor, statul nu putea avea certitudinea că Malév va fi în măsură să își îndeplinească obligația de a plăti dobânda și că va rambursa împrumutul. Mai mult, este, de asemenea, discutabil faptul că un creditor privat și-ar asuma riscul de a acorda un împrumut care trebuie rambursat sub forma unei sume forfetare la scadență unei societăți aflate într-o situație comparabilă cu cea a Malév (adică în dificultate permanentă). În cele din urmă, având în vedere istoricul de credit al companiei față de stat (de exemplu, nerambursarea plăților în avans pentru GH, amânări repetate la plata impozitelor și neplăți), statul și orice alt investitor nu se puteau aștepta în mod realist ca Malév să își îndeplinească obligațiile.
(95)
Pe de altă parte, astfel cum este prevăzut și în Comunicarea privind rata de referință, dobânda prevăzută și garanțiile convenite nu ar fi suficiente pentru a exclude existența unui ajutor de stat. Rata prevăzută a dobânzii era de 9,97 %, în timp ce rata de referință a HUF la momentul acordării se ridica la 5,97 %. O simplă marjă de 400 de puncte de bază peste rata de bază a HUF este insuficientă, având în vedere performanța și situația financiară a Malév din trecut (o companie aflată în permanență în pragul falimentului). În ceea ce privește garantarea împrumuturilor, valoarea de piață a GH (3,5 miliarde HUF) în cazul falimentului Malév este discutabilă, având în vedere că Malév era partenerul dominant în cadrul operațiunilor de asistență la sol: în 2009, 63 % din venituri au fost generate de Malév. Prin urmare, cel puțin pe termen scurt, performanța sa economică a fost condiționată de existența Malév, iar valoarea sa de piață ar fi scăzut, prin urmare, în mod considerabil dacă Malév ar fi dat faliment.
(96)
În absența unui plan de restructurare credibil, era clar de la început că nici împrumuturile, nici creșterea de capital nu vor rezolva problemele unei companii cu valoare de piață zero și care a continuat să fie într-o stare critică. Prin urmare, aceste măsuri sunt practic echivalente unui grant, întrucât statul nu avea nicio perspectivă de recuperare a fondurilor „investite”.
(97)
În consecință, Comisia consideră că măsurile 5-8 au conferit un avantaj companiei Malév.
VII.4. Concluzie cu privire la existența ajutorului de stat
(98)
În conformitate cu evaluarea de mai sus, toate măsurile în cauză (măsurile 1-8) conferă un avantaj companiei Malév. Acest avantaj a fost acordat din resurse de stat.
(99)
Mai mult, Malév este o companie aeriană și, ca atare, se încadrează în definiția întreprinderii. Aceasta concurează cu alte companii aeriene care nu beneficiază de același avantaj. În consecință, măsurile denaturează concurența. Mai mult, Malév are activități într-un sector (sectorul aviatic) în care există cu certitudine schimburi comerciale între statele membre; criteriul privind impactul asupra schimburilor comerciale în interiorul Uniunii este, de asemenea, îndeplinit.
(100)
În cele din urmă, măsurile sunt specifice și selective, în sensul că favorizează o singură întreprindere (adică Malév).
(101)
Având în vedere argumentele expuse mai sus, Comisia concluzionează că măsurile 1-8 îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE. În aceste condiții, măsurile trebuie considerate ca reprezentând un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
VII.5. Compatibilitatea ajutorului cu piața internă
(102)
Articolul 107 alineatele (2) și (3) din TFUE definește derogările de la regula generală potrivit căreia ajutoarele de stat sunt incompatibile cu piața internă, astfel cum prevede articolul 107 alineatul (1).
(103)
Comisia este de părere că Malév a fost în dificultate permanentă, cel puțin începând cu anul 2006. În special, aceasta a înregistrat pierderi, cel puțin începând din 2003 (a se vedea tabelul 1 de mai sus), deja în 2006 capitalul său propriu fiind negativ (figura 1 de mai sus). În plus, autoritățile ungare au confirmat dificultățile permanente ale companiei aeriene și faptul că, începând cu a doua jumătate a anului 2006, aceasta s-a calificat pentru proceduri colective de insolvență, îndeplinind astfel condițiile de la punctul 10 litera (c) din Liniile directoare privind salvarea și restructurarea întreprinderilor. În consecință, compatibilitatea este bazată în mod exclusiv pe Liniile directoare privind salvarea și restructurarea întreprinderilor.
(104)
În ceea ce privește eligibilitatea și principiul „prima și ultima dată”, Comisia observă că măsurile în cauză nu constituie un „proces continuu de restructurare”. Compania aeriană și-a schimbat proprietarul de două ori în perioada relevantă (și anume, 2007-2010), întrucât a fost privatizată și renaționalizată. Aceasta a fost într-o „restructurare” continuă, dar fără existența unui plan coerent. În fapt, după privatizare, au fost demarate câteva inițiative de reducere a costurilor (concedieri și eliminări ale unor rute), însă costul unitar nu a scăzut în mod suficient. Potrivit autorităților ungare, în 2009, a fost elaborată o nouă „orientare strategică” care a fost revizuită încă o dată de firma de consultanță Roland Berger în contextul renaționalizării. Prin urmare, măsurile în cauză constituie măsuri de restructurare diferite care, în principiu, încalcă principiul „prima și ultima dată”.
(105)
Comisia remarcă faptul că, chiar dacă Malév ar fi fost eligibilă pentru acordarea ajutorului în conformitate cu Liniile directoare privind salvarea și restructurarea întreprinderilor (adică ar fi fost respectat, quad non, principiul „prima și ultima dată”), cerințele privind compatibilitatea ajutoarelor pentru salvare și restructurare nu ar fi îndeplinite, pentru motivele prezentate mai jos.
(106)
În ceea ce privește ajutorul pentru salvare, criteriile de la punctul 25 literele (a) - (e) din Liniile directoare privind salvarea și restructurarea întreprinderilor nu sunt îndeplinite. În special, măsurile în cauză nu se limitează la minimul necesar, nu s-a demonstrat că acestea sunt justificate de motive care țin de dificultăți sociale grave și că nu au efecte de contagiune negative asupra altor state membre. Mai mult, cu excepția măsurilor 5 și 8, majoritatea acestora nu au fost acordate sub formă de împrumuturi sau de garanții.
(107)
Cu privire la ajutorul pentru restructurare, nu este îndeplinită niciuna din condițiile de compatibilitate prevăzute în Liniile directoare privind salvarea și restructurarea întreprinderilor.
(108)
În special, în ceea ce privește punctele 34-35 din Liniile directoare privind salvarea și restructurarea întreprinderilor referitoare la „restabilirea viabilității pe termen lung”, autoritățile ungare nu au demonstrat perspectivele de viabilitate ale companiei aeriene și nu au prezentat un plan de restructurare care să îndeplinească cerințele prevăzute la punctele 36-37 din Liniile directoare privind salvarea și restructurarea întreprinderilor.
(109)
În plus, în ceea ce privește cerința de „evitare a denaturării ilegale a concurenței” (punctele 38-42 din Liniile directoare privind salvarea și restructurarea întreprinderilor), Comisia remarcă faptul că nu au fost puse în aplicare măsuri compensatorii.
(110)
În cele din urmă, în ceea ce privește condiția referitoare la „ajutor limitat la minimum” (punctele 43-45 din Liniile directoare privind salvarea și restructurarea întreprinderilor), nu este prezentă nicio contribuție proprie.
(111)
Având în vedere cele de mai sus, măsurile 1-8, puse în aplicare în favoarea Malév începând cu 2007, nu sunt compatibile cu Liniile directoare privind salvarea și restructurarea întreprinderilor. Având în vedere că măsurile au fost acordate unei companii în dificultate, nu se poate invoca niciun alt temei pentru compatibilitate. Prin urmare, măsurile sunt incompatibile cu piața internă.
VIII. RECUPERARE
VIII.1. Observații cu caracter general
(112)
În conformitate cu TFUE și cu jurisprudența consacrată a Curții de Justiție, Comisia are competența de a decide ca statul în cauză să anuleze sau să modifice măsura de ajutor (33) care s-a dovedit a fi incompatibilă cu piața internă. Curtea a statuat în numeroase ocazii, de asemenea, că obligația unui stat de a elimina ajutorul pe care Comisia îl consideră incompatibil cu piața internă, are rolul de a restabili situația existentă anterior (34). În acest context, Curtea a stabilit faptul că obiectivul este atins odată cu rambursarea de către beneficiar a sumelor acordate sub formă de ajutor ilegal, pierzând astfel avantajul de care beneficiase față de concurenții săi de pe piață, și cu restabilirea situației anterioare acordării ajutorului (35).
(113)
În conformitate cu jurisprudența menționată, articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (36) prevede că „atunci când adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar”.
(114)
Prin urmare, având în vedere că măsurile în cauză constituie un ajutor ilegal și incompatibil cu piața internă, ajutorul trebuie recuperat pentru a restabili situația care exista pe piață înainte de acordarea ajutorului. Prin urmare, recuperarea trebuie să fie efectuată din momentul în care beneficiarul a obținut un avantaj, și anume atunci când ajutorul a fost pus la dispoziția beneficiarului, și va fi purtătoare de dobândă de recuperare până în momentul recuperării efective.
VIII.2. Elementul de ajutor din măsurile individuale
VIII.2.1. Măsura 1
(115)
Comisia recunoaște că „Malév”, ca marcă a operatorului de transport aerian național al Ungariei, în activitate de multe decenii, are o anumită valoare pe piața transporturilor aeriene. Pe de altă parte, Comisia este de părere că, în cadrul structurii contractuale specifice, valoarea mărcii, astfel cum a fost stabilită de autoritățile ungare, nu poate fi acceptată. O valoare obiectivă ar fi trebuit să se bazeze pe o evaluare independentă, luând în considerare, de asemenea, situația financiară globală a Malév.
(116)
Pe baza celor de mai sus, elementul de ajutor al măsurii 1 este, astfel, calculat ca o sumă de până la 56 de milioane EUR, adică suma de 76 de milioane EUR minus valoarea conductei pentru transportul kerosenului și cea a aeronavelor (în valoare de 20 de milioane EUR), minus valoarea obiectivă a mărcii Malév (37). Elementul de ajutor trebuie calculat cu exactitate de către Ungaria. În cazul în care Ungaria nu prezintă argumente convingătoare privind valoarea obiectivă a mărcii în momentul încheierii tranzacției privind transferul mărcii către MAVA, întreaga sumă de 56 de milioane EUR va fi considerată element de ajutor de stat.
VIII.2.2. Măsura 2
(117)
În conformitate cu cele menționate mai sus, Comisia este de părere că măsura a acordat un avantaj companiei Malév atunci când rambursarea plății în avans nu a fost executată odată ce aceasta era exigibilă. Mai mult, s-a înregistrat un avantaj chiar înainte, cel puțin în momentul în care contractul preliminar de cumpărare a fost modificat în februarie 2009 și plata în avans a fost majorată (peste prețul de piață evaluat al companiei).
(118)
Comisia concluzionează că o astfel de facilitate de trezorerie nu ar fi fost acordată de niciun operator privat. În fapt, niciun operator privat de pe piață nu ar fi acceptat să pună aceste fonduri la dispoziția Malév, în special cu titlu gratuit, și fără a lua niciun fel de măsuri pentru recuperarea acestora. În observațiile lor privind decizia de inițiere a procedurii, chiar autoritățile ungare recunosc că plata în avans avea ca scop asigurarea supraviețuirii Malév [a se vedea punctul (80) de mai sus]. Prin urmare, suma totală a facilității pentru perioada în care a fost la dispoziția beneficiarului reprezintă elementul de ajutor: între februarie 2009 și iulie 2009, 0,8 miliarde HUF (diferența între valoarea de piață a GH și „plata în exces”) și între iulie 2009 și februarie 2010, 4,3 miliarde HUF (întreaga valoare a plății în avans). Prin urmare, recuperarea ar trebui să țină seama de faptul că suma a fost convertită în acțiuni în februarie 2010 (a se vedea măsura 4 de mai jos).
VIII.2.3. Măsura 3
(119)
În ceea ce privește amânarea plății și neexecutarea datoriilor fiscale și a datoriilor privind contribuțiile la asigurările sociale, Comisia consideră că întreaga datorie restantă a Malév din perioada iulie 2008 - martie 2010 către APEH a constituit un ajutor de stat. Mai mult, întreaga sumă reeșalonată după această dată (iulie 2008) constituie, de asemenea, ajutor de stat. Într-adevăr, nimic nu sugerează că un creditor privat ar fi acordat aceste amânări și reeșalonări. Recuperarea ar trebui să țină seama de faptul că sumele restante au fost rambursate în martie 2010.
VIII.2.4. Măsura 4
(120)
În ceea ce privește creșterea capitalului, Comisia consideră că, având în vedere situația financiară a Malév, nevoia clară de un nou sprijin financiar și după creșterea capitalului, precum și lipsa oricărei perspective realiste de a recupera fondurile „investite”, niciun investitor privat nu ar fi pus aceste fonduri la dispoziția Malév. Aportul de capitalul de 25,4 miliarde HUF, împreună cu conversia datoriilor în acțiuni în valoare de 4,7 miliarde HUF pentru plățile în avans pentru Malév GH constituie un element de ajutor.
VIII.2.5. Măsura 5
(121)
În ceea ce privește împrumuturile în valoare totală de 9,2 miliarde HUF, Comisia consideră că, având în vedere istoricul datoriei și situația companiei aeriene la momentul acordării împrumuturilor respective, statul nu avea niciun motiv să se aștepte la o rambursare și, la momentul acordării împrumutului, era chiar incertă posibilitatea ca Malév să poată plăti dobânzile. În fapt, dobânda calculată nu a fost plătită, ci convertită ulterior în acțiuni.
(122)
Prin urmare, Comisia consideră că împrumutul poate fi echivalent unui grant direct și, prin urmare, elementul de ajutor este reprezentat de întregul împrumut în valoare de 9,2 miliarde HUF pentru perioada în care a fost pus la dispoziția beneficiarului, și anume între acordarea tranșelor (mai, iunie și iulie 2010) și conversia împrumuturilor în acțiuni (septembrie 2010). Dobânzile neplătite datorate ar trebui să fie incluse în elementul de ajutor. Prin urmare, recuperarea ar trebui să țină seama de faptul că suma a fost convertită în acțiuni în septembrie 2010 (a se vedea măsura 6 de mai jos).
VIII.2.6. Măsura 6
(123)
Din motivele prezentate la punctul (120) de mai sus, Comisia consideră că suma totală a datoriilor convertite în acțiuni poate fi considerată ca un grant direct și, în consecință, întreaga sumă de 9,4 miliarde HUF constituie elementul de ajutor începând cu septembrie 2010.
VIII.2.7. Măsura 7
(124)
Din motivele prezentate la punctul (120) de mai sus, Comisia consideră că elementul de ajutor este constituit din aportul de capital în valoare de 5,3 miliarde HUF începând cu septembrie 2010.
VIII.2.8. Măsura 8
(125)
Din motivele prezentate la punctul (120) de mai sus, Comisia consideră că suma totală a împrumutului este echivalentă unui grant direct și, prin urmare, întreaga sumă de 5,7 miliarde HUF constituie elementul de ajutor începând cu septembrie 2010.
IX. CONCLUZIE
(126)
Pe baza celor de mai sus, Comisia concluzionează că măsurile 1-8, puse în aplicare de Ungaria în favoarea Malév, constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
(127)
În plus, Comisia concluzionează că măsurile 1-8 sunt incompatibile cu piața internă.
(128)
Acest ajutor incompatibil trebuie să fie recuperat de la Malév astfel cum este prevăzut în secțiunea VIII.2 de mai sus, în scopul restabilirii situației care exista pe piață înainte de acordarea ajutorului. Suma totală exactă a recuperării, plus dobânda de recuperare trebuie să fie calculate de autoritățile ungare,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Următoarele măsuri acordate de Ungaria în favoarea Malév Magyar Légiközlekedési Zrt. constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE:
a)
măsura 1: preluarea, la data de 31 decembrie 2007, de către MAVA, entitate deținută de stat, a unui împrumut acordat companiei Malév în 2003 de către MFB, o bancă de dezvoltare deținută în proporție de 100 % de stat;
b)
măsura 2: furnizarea unei „facilități de trezorerie” în valoare de 4,3 miliarde HUF pentru o perioadă de un an, în contextul achiziționării planificate (ulterior nereușite) de către MNV a filialei GH a Malév;
c)
măsura 3: toate datoriile fiscale și cele privind contribuțiile la asigurările sociale neonorate din perioada iulie 2008 - martie 2010 și amânarea plăților diferitelor impozite și contribuții la asigurările sociale începând din iulie 2008;
d)
măsura 4: în februarie 2010, o creștere de capital de 25,4 miliarde HUF efectuată de MNV (parțial realizată printr-un aport de capital proaspăt în valoare de 20,7 miliarde HUF și parțial printr-o conversie a datoriilor în acțiuni aplicată plății în avans pentru GH, în valoare de 4,7 miliarde HUF);
e)
măsura 5: din mai până în august 2010, trei împrumuturi de la acționari în valoare totală de 9,2 miliarde HUF acordate Malév de către MNV plus dobânda datorată dar neplătită;
f)
măsura 6: în septembrie 2010, conversia împrumuturilor de la acționari (împreună cu dobânda datorată aferentă), menționate la articolul 1 litera (e), în valoare de 9,4 miliarde HUF;
g)
măsura 7: în septembrie 2010, o nouă creștere de capital în valoare de 5,3 miliarde HUF;
h)
măsura 8: în septembrie 2010, un împrumut de la acționari suplimentar în valoare de 5,7 miliarde HUF, plus dobânda datorată dar neplătită.
Articolul 2
Măsurile de ajutor de stat menționate la articolul 1, acordate în mod ilegal de către Ungaria în favoarea Malév Magyar Légiközlekedési Zrt., cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din TFUE, sunt incompatibile cu piața internă.
Articolul 3
(1) Ungaria recuperează de la beneficiar ajutorul menționat la articolul 1.
(2) Sumele de recuperat sunt purtătoare de dobândă începând de la data la care au fost puse la dispoziția beneficiarului până la data recuperării lor efective.
(3) Dobânda se calculează pe o bază compusă, în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004.
Articolul 4
(1) Recuperarea ajutorului menționat la articolul 1 este imediată și efectivă.
(2) Ungaria se asigură că prezenta decizie este pusă în aplicare în termen de patru luni de la data notificării prezentei decizii.
Articolul 5
(1) În termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, Ungaria pune la dispoziția Comisiei următoarele informații:
a)
suma totală (principalul și dobânzile de recuperare) de recuperat de la beneficiar;
b)
o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor preconizate în vederea conformării cu prezenta decizie;
c)
documentele care dovedesc faptul că beneficiarului i s-a cerut să ramburseze ajutorul.
(2) Ungaria informează Comisia cu privire la stadiul măsurilor naționale luate pentru a pune în aplicare prezenta decizie, până la finalizarea recuperării ajutorului menționat la articolul 2 alineatul (3) împreună cu dobânzile aferente. La cererea Comisiei, Ungaria transmite fără întârziere informațiile cu privire la măsurile deja adoptate și la cele preconizate, în vederea respectării prezentei decizii. De asemenea, Ungaria furnizează informații detaliate privind valoarea ajutorului și a dobânzilor deja recuperate de la beneficiar.
Articolul 6
Prezenta decizie se adresează Ungariei.
Adoptată la Bruxelles, 9 ianuarie 2012.