РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 821/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 август 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат с произход от Съединените американски щати
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Съюзът“),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедурата
(1)
На 4 декември 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на винилацетат с произход от Съединените американски щати (наричани по-долу „САЩ“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 22 октомври 2010 г. от дружество Ineos Oxide Ltd (наричано по-долу „жалбоподателят“), което представлява основен дял - в конкретния случай над 25 % - от цялото производство на винилацетат на промишлеността на Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, други известни производители в Съюза, производителите износители в засегнатата държава, вносителите, търговците, потребителите, доставчиците и асоциациите, за които се знае, че имат отношение към дъмпинга, както и представителите на Съединените американски щати. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе предоставена такава възможност.
(5)
Комисията изпрати въпросници на четиримата известни производители износители в засегнатата държава. Трима от тези производители износители предоставиха отговори на въпросника. Четвъртият производител износител отказа да съдейства на разследването и вследствие на това бе уведомен, че ще бъде третиран като неоказващо съдействие дружество в съответствие с член 18 от основния регламент.
(6)
Комисията изпрати въпросници и на жалбоподателя и на другия производител от Съюза, посочен в жалбата.
(7)
В известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент с оглед на очевидно големия брой несвързани вносители, които са потенциално заинтересовани от това разследване. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка и, в случай че това е така, да направи подбор на такава извадка, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да ѝ предоставят посочената в известието за откриване информация. Все пак, като се има предвид, че само двама вносители заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата, беше решено, че не е необходимо изготвянето на представителна извадка. Двама от вносителите в Съюза надлежно отговориха на въпросника и беше извършено посещение за проверка в помещенията на единия от тях.
(8)
От друга страна, някои от заинтересованите страни заявиха своя интерес като потребители. На тези страни беше изпратен въпросник, специално създаден за потребителите. Дванадесет дружества отговориха на въпросника и в помещенията на две от тях бяха извършени посещения за проверка.
(9)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за временното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза, и извърши проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза
Ineos Oxide Ltd, Обединеното кралство
Wacker Chemie AG, Германия
б)
Производители износители в засегнатата държава
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
в)
Несвързани дружества в засегнатата държава
Terminal, САЩ [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
г)
Свързани и несвързани дружества в Съюза
Celanese Chemicals Europe GmbH, Германия
Lyondell Chemie Nederland B.V., Нидерландия
Terminal, Съюза [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
д)
Свързани дружества, установени извън Съюза и Съединените американски щати
Dow Europe GmbH, Швейцария
е)
Вносители
Gantrade Ltd, Обединеното кралство
ж)
Потребители
Vinavil, Mapei, Италия
Synthomer, Обединеното кралство.
3. Разследван период
(10)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(11)
Разглежданият продукт е винилацетат с произход от Съединените американски щати, класиран понастоящем в код по КН 2915 32 00.
(12)
Винилацетатът (наричан по-долу „разглежданият продукт“) представлява продукт, получен по химичен път от оцетна киселина.
(13)
Винилацетатът има много разнообразни приложения. По-голямата част от произведения винилацетат се използва като суровина за два продукта надолу по веригата: поливинил ацетат и поливинил алкохол. Тези два продукта надолу по веригата са важен полимер в различни промишлености. Обикновено полимерите на винилацетата се използват при производството на бои, лепила, покрития и текстилни добавки.
(14)
В хода на разследването се установи, че е налице само един вид разглеждан продукт.
2. Сходен продукт
(15)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, и винилацетатът, произвеждан в засегнатата държава и изнасян за Съюза, имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и употреби. Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(16)
За да се определи нормалната стойност, първо бе установено дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти на съответните производители износители в засегнатата държава са представителни, т.е. дали общият обем на подобни продажби представлява поне 5 % от обема на общия им износ на разглеждания продукт за Съюза, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(17)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществени от отделните производители износители, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РП.
(18)
Продажбите на вътрешния пазар бяха счетени за рентабилни, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за продукта на вътрешния пазар по време на РП.
(19)
В случаите, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар надвишаваха разходите и среднопретеглената продажна цена бе равна или по-висока от среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар, независимо дали те са били рентабилни. Все пак където обемът на рентабилните продажби представляваше 80 % от общия обем на продажбите или по-малко или където среднопретеглената продажна цена беше под среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе определена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар.
2. Експортна цена
(20)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът е изнасян от засегнатата държава за Съюза (i) посредством свързани търговски дружества, установени в Съюза, или, при един производител износител, (ii) посредством свързано търговско дружество, установено извън Съюза.
(21)
И в двата случая експортните цени бяха установени въз основа на цените на препродажбата на първите независими клиенти в Съюза съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, надлежно коригирани за отчитане на всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, и на печалбата.
3. Сравнение
(22)
Нормалната стойност и експортната цена на съответните производители износители бяха сравнени на ниво франко завода.
(23)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Където беше приложимо и обосновано, бяха извършени корекции за отчитане на разликите в разходите за обработка, складиране, транспорт и застраховка, стойността на предоставените кредити, рабатите, комисионите и вносните мита.
4. Дъмпингов марж
(24)
Съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж за оказалите съдействие производители износители в Съединените американски щати бе установен на основата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(25)
За да се определи дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители, първо беше установено нивото на неоказване на съдействие. За тази цел обемът на износа за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители, бе съпоставен със съответните статистически данни на Евростат за вноса.
(26)
Тъй като нивото на съдействие в Съединените американски щати беше високо (над 90 %), временно бе счетено за подходящо остатъчният дъмпингов марж за всеки несътрудничещ производител износител в тази държава да се определи на нивото на най-високото мито, наложено на оказващ съдействие износител. По-нататък този въпрос може да бъде преразгледан на етапа на определяне на окончателните мерки.
(27)
Въз основа на гореизложената методология временните дъмпингови маржове, изразени като процент от вносната CIF цена на границата на Съюза преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(28)
Жалбата беше подадена от Ineos Oxide Ltd, наричано по-долу „жалбоподателят“, производител на винилацетат в Съюза, който представлява основен дял от цялото производство на Съюза. Втори производител в Съюза, Wacker GmbH, подкрепи откриването на процедурата. По този начин жалбата беше подкрепена от производители в Съюза, които представляват повече от 25 % от общото производство на винилацетат, произвеждан от промишлеността на Съюза. Поради това процедурата беше открита съгласно разпоредбите на член 5, параграф 4 от основния регламент.
(29)
Беше констатирано, че трети производител, установен в Съюза (Celanese Europe GmbH), е свързан с производител износител в засегнатата държава. Съгласно информацията, получена в хода на разследването, временно беше установено, че този производител е изцяло контролиран от установеното в САЩ дружество Celanese Corporation, което има решаваща роля в ключови европейски стопански дейности, като стопанско планиране, производствен контрол, покупко-продажби.
(30)
Предвид гореизложеното беше прието, че отношенията, в които Celanese Europe GmbH участва в рамките на групата, могат да имат за резултат действия, различни от тези на други несвързани производители по смисъла на член 4, параграф 2 от основния регламент. Беше установено също така, че чрез тези отношения дружеството може да бъде защитено от отрицателните последици на вредоносния дъмпинг. Освен това, включването на това дружество в констатациите относно вредата би накърнило обобщените данни относно структурата на промишлеността на Съюза.
(31)
На това основание временно беше установено, че Celanese Europe GmbH следва да бъде изключено при определянето на промишлеността на Съюза.
(32)
Поради това двамата производители Ineos Oxide Ltd и Wacker GmbH представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент, като осигуряват цялото производство на Съюза. Те ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(33)
С цел да се установи дали промишлеността на Съюза, определена в съображение 28 и сл., е претърпяла съществена вреда, беше разгледан въпросът до каква степен производството на разглеждания продукт за собствено потребление на промишлеността на Съюза следва да се вземе предвид при анализа.
(34)
Действително разглежданият продукт се продава от промишлеността на Съюза както на а) свободния пазар, така и на б) защитения от конкуренция пазар (в рамките на същата група, към която се числи дружеството). На защитения от конкуренция пазар разглежданият продукт се използва като суровина за производството на различни продукти, използвани в боите, лепилата, покритията и т.н.
(35)
В това отношение продажбите на разглеждания продукт с цел използването му като суровина за производството на други продукти на дружества от същата група следва да се разглеждат като „предназначени за вътрешно ползване“, доколкото е изпълнено някое от следните условия: (i) продажбите да не се извършват на пазарни цени или (ii) клиентите да не разполагат с възможност свободно да изберат доставчик в рамките на една и съща група от дружества. В хода на разследването беше направена временната констатация, че продажбите на свързани субекти, които купуват разглеждания продукт като суровина за производството на различен продукт, трябва да се считат за продажби за вътрешно ползване; беше установено, че според търговската политика на дружествата тези свързани дружества не са разполагали с възможност свободно да изберат доставчик.
(36)
Това разграничение е от значение за анализа на вредата. Бе установено, че винилацетатът, предназначен за вътрешно ползване, не се конкурира пряко с вноса от засегнатата държава. За сметка на това беше установено, че производството, предназначено за продажби на свободния пазар, се конкурира пряко с посочения внос, тъй като тези продажби са извършени при нормални пазарни условия; това предполага възможност свободно да се избере доставчик. По този начин се обосновава разграничението между защитения от конкуренция пазар и свободния пазар при анализа на някои показатели относно вредата.
(37)
В това отношение бе установено, че следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, биха могли основателно да се разглеждат, като се отнесат към цялата дейност, включително вътрешното ползване от промишлеността на Съюза: това са производството, капацитетът, използването на капацитета, инвестициите, стоковите наличности, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговия марж. Причината за това е, че посочените показатели са засегнати, независимо дали продуктът преминава надолу по веригата в рамките на едно дружество или група дружества за по-нататъшна обработка или се продава на свободния пазар.
(38)
Що се отнася до рентабилността, паричния поток, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, анализът беше извършен на нивото на свободния пазар само защото фактът, че цените на защитените от конкуренция пазари не са представителни за нормалните пазарни условия, има отражение върху надеждността на тези показатели.
(39)
Другите икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, а именно потреблението, продажбите, пазарните дялове и цените на пазара на Съюза, бяха анализирани и оценени предимно с оглед на преобладаващото положение на свободния пазар, по-специално когато са налице измерими пазарни условия и когато сделките се сключват при обичайните търговски условия, предполагащи свободен избор на доставчика.
(40)
По отношение на тези показатели обаче беше взет предвид и защитеният от конкуренция пазар, като беше извършено сравнение с данни за свободния пазар, за да се определи дали съществува вероятност положението на защитения от конкуренция пазар да промени заключенията, направени въз основа на анализа само на свободния пазар.
3. Потребление на Съюза
(41)
Потреблението на Съюза беше установено, като към общия обем на продажбите на пазара на Съюза, извършени от промишлеността на Съюза и другия производител, установен в Съюза, бе прибавен общият обем на вноса на винилацетат по данни на Евростат, сверени с проверените данни, предоставени от производителите износители за вноса от засегнатата държава.
(42)
Предвид малкия брой доставчици и необходимостта от защита на поверителните търговски данни в съответствие с член 19 от основния регламент, развитието на потреблението е индексирано.
Таблица 1
Потребление на Съюза
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо потребление
100
90
87
99
Защитен от конкуренция пазар
100
96
100
104
Свободен пазар
100
88
82
97
(43)
През разглеждания период потреблението на общия пазар на Съюза и на свободния пазар отбеляза лек спад, съответно с 1 % и 3 %. За сметка на това на защитения от конкуренция пазар през същия период беше отбелязан ръст от 4 %.
4. Внос от засегнатата държава
4.1. Обем и пазарен дял
(44)
Динамиката на вноса от засегнатата държава по отношение на обема и пазарния дял е следната:
Таблица 2
Внос от Съединените американски щати
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
159
150
149
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
162
157
152
Източник: Евростат и информация, почерпена от отговорите на въпросника, предоставени от заинтересованите страни.
(45)
През разглеждания период вносът на общия пазар на Съюза (защитения от конкуренция пазар и свободния пазар) от засегнатата държава се е увеличил с 48 %. Това е довело до увеличение на пазарния дял през същия период с 49 %. Пазарният дял от свободния пазар се е увеличил с 52 %.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(46)
Динамиката на средните цени на вноса от засегнатата държава е, както следва:
Таблица 3
Цена на вноса от Съединените американски щати
Цени на вноса (EUR/метричен тон)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
774
814
541
573
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
70
74
Източник: Евростат
(47)
Макар че през РП се е наблюдавало леко увеличение, като цяло средните цени на вноса от засегнатата държава са намалели с 26 % между 2007 г. и РП.
(48)
Продажните цени на пазара на Съюза бяха анализирани, като бе извършено сравнение между средните фактурирани цени на промишлеността на Съюза на свободния пазар и средните цени на вноса от засегнатата държава. Съответните продажни цени на промишлеността на Съюза бяха коригирани, където бе необходимо, до равнище франко завод, т.е. без да включват транспортните разходи в Съюза и след приспадане на отстъпките и рабатите.
(49)
Тези цени бяха сравнени с цените, фактурирани от оказалите съдействие производители износители от САЩ, като бяха приспаднати намаленията и, където бе необходимо, бяха коригирани до CIF цена на границата на Съюза, надлежно коригирана за отчитане на разходите за освобождаване от митница и разходите след вноса.
(50)
Сравнението показа, че по време на РП внесеният разглеждан продукт от всички оказали съдействие износители е бил продаван в Съюза на цени, които подбиват цените на промишлеността на Съюза. Средното ниво на подбиване на цените, изразено като процент от цените на промишлеността на Съюза, е било 17,9 %, което се основава на проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители. Това равнище на подбиване е било комбинирано с отрицателно развитие и съществено потискане на цените.
5. Внос от други трети страни
(51)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на вноса от други трети страни.
Таблица 4
Обем на вноса от други трети страни
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Саудитска Арабия
0
0
0
73 156
Други
88 138
52 414
15 937
8 198
Индекс 2007 г. = 100
100
59
18
9
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
66
21
9
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
68
22
10
Източник: Евростат
(52)
В началото на разглеждания период вносът от разглежданата страна се е конкурирал с вноса от други държави, в това число Тайван, Украйна и Русия. В края на разглеждания период вносът от тези традиционни източници се е понижил до почти нулеви равнища.
(53)
Нова държава износителка - Саудитска Арабия, която е навлязла на пазара на Съюза през РП, е изнесла около 73 000 тона през РП. Отражението на това развитие върху промишлеността на Съюза се разглежда в съображение 91 и сл.
6. Състояние на промишлеността на Съюза
6.1. Общи положения
(54)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, свързани със състоянието на промишлеността на Съюза от 2007 г. до края на РП.
(55)
Макроикономическите показатели (производството, производственият капацитет, използването на капацитета, обемът на продажбите, пазарният дял, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговите маржове), както и микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) бяха оценени на нивото на цялата промишленост на Съюза. Оценката се основаваше на информацията, получена от проверените въпросници, представени от промишлеността на Съюза.
(56)
Следва да се отбележи, че жалбоподателят е набавил производствените си съоръжения едва през 2007 г.; в резултат на това за 2007 г. не можаха да бъдат получени необходимите данни за някои показатели за вредата (рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток). Поради това за тези показатели анализът обхваща периода от 2008 г. до РП. За останалите показатели бяха налице данни за 2007 г. Поради това за тези показатели анализът обхваща целия разглеждан период (от 2007 г. до РП).
(57)
Осъществяваните от жалбоподателя доставки на разглеждания продукт са предназначени изцяло за свободния пазар, докато тези на другия производител от Съюза - главно за защитения от конкуренция пазар и само малка част от неговото производство е предназначено за свободния пазар. Предвид това, че данните за анализа на вредата са получени главно от два източника, единият от които е съсредоточен предимно върху защитения от конкуренция пазар, и че бе установено, че следва да се прави разграничение между общия пазар и свободния пазар по отношение на редица показатели за вредата, трябваше да бъдат индексирани данните относно промишлеността на Съюза, за да се запази поверителността съгласно член 19 от основния регламент.
6.2. Макроикономически показатели
6.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(58)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на производството, производствения капацитет и използването на капацитета на цялата промишленост на Съюза:
Таблица 5
Общо производство, производствен капацитет и използване на капацитета на Съюза
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо производство
100
105
102
92
Общ производствен капацитет
100
121
126
143
Общо използване на капацитета
100
87
81
64
(59)
Както е показано в таблицата по-горе, през разглеждания период производството на Съюза като цяло е намаляло с 8 %.
(60)
През същия период производственият капацитет е нараснал с 43 %. Това нарастване на капацитета обаче не е свързано със създаването на нови производствени линии, а с подобрената ефективност при използването на съществуващия капацитет.
(61)
Комбинацията от тези два фактора, т.е. намаляването на обема на производството и увеличаването на производствения капацитет през същия период, е довела до значителен спад (с 36 %) в използването на капацитета през разглеждания период.
6.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(62)
Данните по-долу илюстрират обема на продажбите, пазарния дял и средните продажни цени на единица продукция на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция пазар и свободния пазар.
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ обем на продажбите
100
99
96
88
Пазарен дял (%)
100
110
111
88
Продажби на защитения от конкуренция пазар
100
111
109
113
Пазарен дял (%)
100
115
108
109
Продажби на свободния пазар
100
89
86
67
Пазарен дял (%)
100
102
104
69
(63)
Общият обем на продажбите е намалял с 12 % през разглеждания период. Този спад е бил още по-рязък на свободния пазар - с 33 % между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар е следвал противоположната тенденция, като обемът на продажбите е нараснал с 13 % през същия период.
(64)
Спадът в обема на продажбите се е изразил в намаляване на пазарния дял с 11 % на целия пазар и с 31 % на свободния пазар между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар отново е следвал противоположната тенденция, като е отбелязал увеличение с 9 % през същия период.
6.2.3. Заетост, производителност и заплати
Таблица 7
Заетост, производителност и заплати
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ брой на заетите лица
100
96
98
100
Обща производителност (единица/заето лице)
100
109
104
92
Общ размер на годишните заплати
0
100
95
88
(65)
Общото равнище на заетост е останало стабилно между 2007 г. и РП. Следва да се подчертае, че производството на винилацетат не изисква интензивно използване на работна ръка и поради това данните за заетостта не са тясно свързани с данните за производството. Ето защо заетостта не е показател от съществено значение в този сектор.
(66)
През разглеждания период общата производителност на заето лице е намаляла с 8 % между 2007 г. и РП. Тази тенденция е следвала спада в производството и увеличението на производствения капацитет, както бе посочено в съображение 58 и сл.
6.2.4. Размер на действителния дъмпингов марж
(67)
Дъмпинговите маржове са конкретно посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове бяха над ниво de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
6.3. Микроикономически показатели
6.3.1. Общи забележки
(68)
Анализът на микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) беше извършен на равнището на цялата промишленост на Съюза, както е предвидено в съображение 28 и сл.
(69)
От горепосочените показатели оценката на рентабилността, заплатите, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и паричния поток трябваше да бъде съсредоточена върху свободния пазар, т.е. тя би следвало да отразява най-вече данните, предоставени от жалбоподателя. Като се имат предвид посоченото по-горе, динамиката на показателите печалба и паричен поток не можа да бъде представена в индекс формат по съображения за поверителност.
(70)
В допълнение, както бе обяснено в съображение 56, жалбоподателят не можа да предостави данни за 2007 г. относно някои показатели за вредата; поради това анализът на тези показатели беше извършен за периода от 2008 г. до РП.
6.3.2. Стокови наличности
(71)
Цифрите по-долу отразяват динамиката на стоковите наличности на промишлеността на Съюза през разглеждания период:
Таблица 8
Стокови наличности
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на стоковите наличности
100
86
49
69
(72)
През разглеждания период стоковите наличности са намалели с 31 %. Посоченият показател обаче не следва да се счита за релевантен за този сектор, тъй като производителите на винилацетат произвеждат по поръчка и се стремят да поддържат ограничени стокови наличности. Всъщност стоковите наличности са достатъчни за доставки само в продължение на няколко седмици.
6.3.3. Продажни цени
(73)
Следващата таблица илюстрира динамиката на цените на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция и свободния пазар.
Таблица 9
Продажни цени
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна продажна цена за единица продукция на общия пазар
100
107
74
84
Средна продажна цена за единица продукция на защитения от конкуренция пазар
100
115
82
92
Средна продажна цена за единица продукция на свободния пазар
100
102
69
77
(74)
Продажните цени на общия пазар на Съюза са намалели с 16 % през разглеждания период. Продажните цени са намалели и на двата пазара, макар че спадът е бил по-рязък на свободния пазар (-23 %), отколкото на защитения от конкуренция пазар (-8 %).
6.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали и инвестиции
(75)
Рентабилността на сходния продукт на свободния пазар беше установена чрез изразяване на чистата печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(76)
Рентабилността на свободния пазар е намаляла през разглеждания период. През РП за всеки месец са били отчитани загуби. Това е било резултат от силен спад както в обема на продажбите, така и в продажните цени.
(77)
От таблицата по-долу е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си в разглеждания продукт дори при намаляваща рентабилност. Направени са били инвестиции най-вече за подобряване и поддръжка на производствените технологии и процеси с цел повишаване на ефективността.
Таблица 10
Инвестиции
Индекс (2008 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на инвестициите
няма данни
100
129
127
(78)
Инвестициите са се увеличили с 27 % през разглеждания период.
(79)
Въпреки увеличението на инвестициите, възвращаемостта на инвестициите (индексът Return on Investment, ROI), отнасящи се до разглеждания продукт, не е отговаряла на очакваната възвръщаемост и е отбелязала спад между 2008 г. и РП.
(80)
Спад е бил наблюдаван и в паричния поток в периода между 2008 г. и РП, което свидетелства за постоянното влошаване на способността на промишлеността на Съюза да генерира парични средства и следователно за влошаването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(81)
Поради това, като е увеличила инвестициите си, промишлеността все още е показвала способност за привличане на капитали; тази способност обаче е била затруднена от спада в продажбите и увеличаващите се трудности при генерирането на паричен поток.
7. Заключение относно вредата
(82)
Анализът на състоянието на промишлеността на Съюза показа низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на сравнително стабилното потребление производството като цяло е спаднало с 8 % през разглеждания период. През същия период промишлеността на Съюза е загубила 11 % от общия пазарен дял и 33 % от дела си на свободния пазар. Използването на капацитета е спаднало с 36 %. През същия период вносът от засегнатата държава се е увеличил с 48 %.
(83)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза като цяло е намалял с 12 %. По-силна тенденция на спад в обема на продажбите е била наблюдавана по отношение на тенденциите, свързани със свободния пазар, където е бил наблюдаван спад с 33 % през разглеждания период.
(84)
Спадът в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е бил съпроводен от спад на цените като цяло с 16 %. Както и по отношение на обема на продажбите, положението е било още по-лошо на свободния пазар, където е отбелязано понижение на цените с 23 %. Свиването на продажбите заедно с понижението на цените е оказало въздействие върху равнищата на печалба и е довело до загуби през всеки месец от РП.
(85)
Единствените показатели, които са отчели положителна тенденция, са инвестициите, които са нараснали с 27 %, и способността за привличане на капитали. Въпреки това вложените инвестиции не са осигурили очакваната възвръщаемост и са отбелязали спад между 2008 г. и РП.
(86)
С оглед на гореизложеното разследването потвърди, че ако това положение се запази, има вероятност установените в хода на разследването загуби да доведат до спиране на всякакво значимо производство от промишлеността на Съюза на винилацетат, предназначен за свободния пазар.
(87)
Поради изложените по-горе обстоятелства промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда през РП.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(88)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше разгледан въпросът дали понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на вноса от САЩ
2.1. Общи положения
(89)
Налице е явно съвпадение във времето между увеличението на дъмпинговия внос между 2007 г. и РП и успоредната загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза през същия период. При разследването също така беше установено наличието на неблагоприятни последици за цените вследствие на дъмпинговия внос, който постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза и така е довел до понижение на нейната рентабилност.
(90)
Някои заинтересовани страни заявиха, че чрез увеличението на вноса просто е извършена замяна на вноса, извършван по-рано от други страни вносителки, и/или че то се дължи на растящото търсене на пазара на ЕС. Нито данните за вноса (вж. таблица 2), нито данните за потреблението (вж. таблица 1) обаче могат да подкрепят това твърдение. В това отношение следва да се припомни, както е посочено и в съображение 43, че потреблението е било доста стабилно и че дори е намаляло леко през разглеждания период, докато вносът от САЩ е нараснал с 48 %.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от други трети страни
3.1.1. Въздействие на вноса от Саудитска Арабия
(91)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че причината за нанесената на промишлеността на Съюза вреда е вносът на винилацетат от Саудитска Арабия.
(92)
Саудитска Арабия в действителност, както е посочено и в съображение 53 по-горе, е вторият най-голям износител на винилацетат за Съюза след САЩ. Вносът от Саудитска Арабия е навлязъл на пазара едва през РП.
(93)
Данните на Евростат, представени в таблица 11 по-долу, сочат цените на вноса от Саудитска Арабия и от други трети страни.
Таблица 11
Продажна цена на износа от други трети страни
EUR/метричен тон
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Саудитска Арабия
няма данни
няма данни
няма данни
636
Индекс (РП = 100)
0
0
0
100
Други
878
919
473
633
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
54
72
(94)
От таблицата е видно, че средната цена на вноса от Саудитска Арабия (636 EUR) е била сравнима с цените на вноса от други трети страни, които са били средно 633 EUR и са били с 11 % по-високи от средната цена на вноса от САЩ (573 EUR).
(95)
Фактът, че Саудитска Арабия се вмества в същия ценови сегмент като други вносители със значителна ценова разлика в сравнение с износа от САЩ, показва, че производителите износители от Саудитска Арабия имат различна политика от тази на САЩ по отношение на ценоопределянето и по отношение на възможното въздействие върху производителите от Съюза.
(96)
Въз основа на това може да се направи временно заключение, че вносът от Саудитска Арабия не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на икономическата криза
(97)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намалението в обема на производството и продажбите на промишлеността на Съюза трябва да се отдаде на намаляващото потребление. Тези страни също така посочиха, че низходящата тенденция при средните продажни цени е била предизвикана от световната икономическа криза.
(98)
Други заинтересовани страни заявиха, че по време на икономическа криза всички производители на нефтохимически продукти, включително на винилацетат, са понесли сериозни загуби, поради което загубите, понесени от промишлеността на Съюза, не следва да се приписват на дъмпинговия внос от засегнатата държава.
(99)
Въпреки това настоящото разследване, както е посочено и в съображения 41-43, показа, че намалението на потреблението на Съюза на свободния пазар е било незначително през разглеждания период. Поради това въздействието на икономическата криза, изразяващо се в намаляване на потреблението, не би могло да бъде причина за сериозното намаление на обема на продажбите, посочено в съображения 62-64.
(100)
Анализът на данните за рентабилността на промишлеността на Съюза на свободния пазар показа, че сегментът на винилацетата, е понесъл особено големи загуби в сравнение с производството на други сходни химически продукти. Нещо повече, рентабилността по отношение на тези други продукти се е възстановила след края на кризата, докато положението на сегмента на винилацетата, е продължило да се влошава. Това води до временното заключение, че макар да е твърдо вероятно сегментът на винилацетата да е бил засегнат от икономическата криза, той следва да се разграничава от другите нефтохимическата сегменти поради постоянните загуби, понасяни от жалбоподателя, които са продължили и след края на кризата и са били свързани пряко с евтиния внос от САЩ. Поради това посочените по-горе твърдения временно се отхвърлят.
(101)
Предвид посоченото по-горе се прави временно заключение, че икономическата криза не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, до такава степен, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ.
3.3. Самопричиняване на вреда
(102)
Няколко заинтересовани страни посочиха, че жалбоподателят е допринесъл за несигурното си положение чрез изграждането на допълнителни производствени мощности по време на рецесията. Беше заявено, че поради това всеки спад в размера на продажбите и печалбата е бил причинен от комбинацията от рецесията и лошите търговски решения на жалбоподателя.
(103)
Няколко заинтересовани страни освен това изтъкнаха, че технологията, използвана в завода на жалбоподателя, е основната причина за вредата. През разглеждания период жалбоподателят няколкократно е спирал работа или са настъпвали форсмажорни обстоятелства и бе заявено, че спадът в продажбите на жалбоподателя следва да бъде отдаден на многобройните спирания, а не на дъмпинговия внос от САЩ. Подобни доводи бяха изтъкнати и по отношение на рентабилността на жалбоподателя.
(104)
Що се отнася до твърдението, че жалбоподателят не е следвало да разширява производствения си капацитет в период на рецесия в световен мащаб, следва да се припомни, че жалбоподателят не е придобил нови мощности, а просто е разширил производствения си капацитет чрез оптимизирането на съществуващите процеси. Това трябва да се приеме за разумно търговско решение на пазар, където общото потребление е стабилно, но продажбите намаляват поради конкуренцията на евтиния внос. Поради това горното твърдение временно се отхвърля.
(105)
Що се отнася до твърдението, че именно спирането на работата поради технически проблеми в неговите съоръжения е довело до вредата, понесена от жалбоподателя, разследването показа, че процесът на производство на винилацетат изисква циклична поддръжка и затваряне на завода на планирани редовни интервали. Поради това три от общо петте спирания трябва да се смятат за част от редовната експлоатация на завода за производство на винилацетат.
(106)
Освен това бе установено, че и трите планови прекъсвания на работата се основават на съзнателни решения на жалбоподателя да спре производството в моменти, когато ценовият натиск, упражняван от дъмпинговия внос, е бил толкова силен, че жалбоподателят не е бил в състояние да доставя стоки на устойчиви ценови равнища. По време на тези спирания жалбоподателят е разполагал с достатъчна стокова наличност, за да достави търсените малки обеми, които са били договорени или необходими за продажби на място. Освен това намаляването на стоковата наличност, упоменато в съображение 72, свидетелства за това, че през разглеждания период са били извършвани постоянни доставки.
(107)
На това основание беше установено, че общото въздействие на производствените спирания на жалбоподателя не е било от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка. Поради това доводите, изтъкнати от заинтересованите страни по отношение на самопричинена вреда, бяха отхвърлени.
3.4. Достъп до суровини: естественото конкурентно предимство на производителите в засегнатата държава
(108)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че зависимостта на жалбоподателя от външни доставки на суровина, а не дъмпинговият внос, трябва да се разглежда като един от основните източници на неговите затруднения. Също така бе посочено, че износителите от САЩ имат естествено конкурентно предимство, тъй като имат достъп до по-евтини суровини, т.е. етилен и оцетна киселина.
(109)
По отношение на твърдените проблеми с източниците на суровини, с които разполага жалбоподателят, изтъкнатият по-горе довод не може да бъде приет, тъй като беше установено, че жалбоподателят също така се е ползвал и от преференциални канали и материали, получени на място от завода на неговия доставчик, както и от дружество сестра. Така цените на основните суровини са били съответно сравними с цените на пазара на засегнатата държава.
(110)
Оттук следва, че макар да е възможно общите цени на основната суровина, използвана за производството на винилацетат, в действителност да са били по-ниски в САЩ, отколкото на пазара на Съюза, това не е повлияло на разходите на жалбоподателя.
(111)
Фактът, че разликата в цените на суровините е можела да окаже само частично въздействие върху проблемите, с които се е сблъскал жалбоподателят, бе подкрепен и от факта, че са били регистрирани значително по-добри данни за рентабилността по отношение на други продукти, произвеждани от жалбоподателя, съдържащи същите суровини.
(112)
Въз основа на горепосоченото се стига до временното заключение, че въздействието на цените на суровините не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(113)
Поради това беше направено заключението, че е налице причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ. Бяха анализирани и други евентуални причини за вредата, а именно въздействието на вноса от други трети страни, въздействието на икономическата криза, естественото конкурентно предимство на производителите износители на суровини и самопричинената вреда, и бе установено, че никоя от тях не е имала такова въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, че да наруши установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(114)
Поради това, въз основа на изложения по-горе анализ на влиянието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза се стигна до временното заключение, че между дъмпинговия внос от САЩ и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда през РП съществува причинно-следствена връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(115)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза понася съществена вреда поради въздействието на подбиващия цените ѝ дъмпингов внос, както е подробно разяснено в съображение 48 и сл.
(116)
Промишлеността на Съюза инвестира в подобряването на ефективността си и постепенно рационализира производствения си процес. Може да се очаква, че мерките биха предотвратили по-нататъшната нелоялна конкуренция от дъмпинговия внос на ниски цени и съответно биха довели до възстановяването на състоянието на промишлеността на Съюза.
(117)
От друга страна, ако не бъдат наложени мерки, сегашното финансово състояние и рентабилността на промишлеността на Съюза, анализирани по време на настоящото разследване и описани в съображение 54 и сл., не са достатъчно стабилни, за да могат да устоят на по-нататъшния натиск, упражняван от дъмпинговия внос. Вероятна последица от това ще бъде спиране или значително свиване на производството на промишлеността на Съюза, предназначено за свободния пазар.
(118)
С оглед на направения по-горе анализ се очаква промишлеността на Съюза да извлече ползи от налагането на временните мерки.
2. Интерес на вносителите
(119)
Комисията изпрати въпросници на двамата известни несвързани вносители, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата.
(120)
Разследването показа, че съществена част от общия оборот има отношение към разглеждания продукт.
(121)
Беше анализирано въздействието на митата върху рентабилността на вносителя. Анализът показа, че печалбата от неговия внос и надбавката към нея са от такова естество, че налагането на мерките действително би могло да доведе до намаляване на рентабилността му. Вследствие на това от гледна точка на разходите е твърде вероятно, ако бъдат наложени, мерките да окажат въздействие върху дейността на вносителя. Независимо от това вносителят потвърди, че ще бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените си разходи върху клиентите си, предвид сегашното състояние на пазара, където се очаква търсенето да остане непроменено. Освен това в хода на разследването се установи, че е възможно вносителят да започне да набавя продукта от производители, които не се облагат с антидъмпинговото мито, като например тайвански износители или производители от Съюза.
(122)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че ефектът от налаганите мерки върху вносителите ще бъде ограничен.
3. Интерес на промишлените потребители
(123)
Промишлените потребители демонстрираха силен интерес към този случай. Дванадесет потребители оказаха съдействие в разследването; двама от тях бяха проверени по отношение на обема на техния внос от засегнатата държава. Тези дружества са установени из цялата територия на Съюза и извършват дейност в сектора на промишлените приложения, като например покрития, бои и лепила.
(124)
По данни на Евростат вносът на оказалите съдействие потребители представлява около една трета от общия внос от САЩ. В хода на разследването бе установено, че 30 % от покупките на винилацетат от оказалите съдействие потребители са с произход от САЩ, а 57 % са с произход от ЕС.
(125)
Разследването показа, че винилацетатът съставлява средно около една трета от производствените разходи на двамата проверени потребители.
(126)
Някои потребители заявиха, че налагането на мерките би увеличило техните производствени разходи и че ще им бъде трудно да прехвърлят това увеличение на разходите върху своите клиенти поради силната ценова конкуренция на пазара. Според тях това затруднено положение може да доведе или до намаляване на пазарния дял на потребителите в полза на техните конкуренти извън Съюза, или до преминаване от сегашния им производствен процес към други, които не включват разглеждания продукт. Пак според тях, окончателният резултат от мерките би се изразил в съществено намаляване на маржовете на печалба на потребителите.
(127)
Двама от тези потребители изтъкнаха, че пониженият марж на печалбата би довел до по-малки инвестиции в производството им и че това съответно ще засегне неблагоприятно заетостта.
(128)
Що се отнася до твърдението за намаление на маржа на печалбата, като се имат предвид удовлетворителните нива на доходност на потребителите, се очаква, че в случай че потребителите не бъдат в състояние да прехвърлят увеличението на разходите върху клиентите си, налагането на мита само леко би намалило техните маржове на печалба. Поради това вероятно инвестициите в производството няма да пострадат и няма да има значително негативно въздействие върху заетостта. С оглед на гореизложеното, твърдението се отхвърля.
(129)
Що се отнася до твърдението, че мерките спрямо вноса на разглеждания продукт ще навредят на конкурентоспособността на потребителите от Съюза, тъй като ще увеличат производствените им разходи и ще благоприятстват вноса на продукти надолу по веригата от други трети страни, следва да се припомни, че с митата не се цели спирането на вноса и че нивото на мерките не е такова, че да попречи на снабдяването на потребителите с продукти от САЩ. Антидъмпинговите мита служат за възстановяване на условията за лоялна конкуренция на пазара на Съюза по отношение на разглеждания продукт. Въз основа на гореизложеното и изхождайки от съображението, че само една трета от количествата винилацетат, използвани от потребителите, са с произход от САЩ, твърдението се отхвърля.
(130)
В допълнение към гореизложеното трябва да се подчертае, че много потребители съобщиха, че поради оскъдния брой източници на винилацетат, задача с приоритетно значение е снабдяването с достатъчни количества винилацетат с произход от Съюза. В това отношение следва да се припомни, че разследването показа, че съществува вероятност да се стигне до преустановяване на доставките на винилацетат от промишлеността на Съюза за свободния пазар, ако мерките не бъдат наложени. Така, по отношение на разнообразяването на доставките, налагането на мерките също ще бъде в интерес на потребителите от Съюза.
(131)
С оглед на гореизложеното временно беше заключено, че биха били ограничени всякакви отрицателни последици върху потребителите от налагането на мерките.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(132)
С оглед на гореизложеното се стигна до временното заключение, че въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза не може да бъде направен ясен извод, че налагането на временни мерки върху вноса на винилацетат с произход от САЩ не би било в интерес на Съюза.
Ж. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(133)
Предвид направените по-горе заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(134)
С оглед определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(135)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, бе счетено, че евентуално наложените мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос.
(136)
Поради това нивото на отстраняване на вредата беше изчислено на базата на сравнение между средната цена на дъмпинговия внос и целевата цена на промишлеността на Съюза. Целевата цена бе установена чрез добавяне на целеви марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза. Целевият марж на печалбата бе временно определен на равнище от 9,9 %. Този марж на печалбата беше установен на базата на рентабилността, основана на средната възвръщаемост (измерена като EBITDA/продажби), която нефтохимическите дружества, работещи в сектор, подобен на сектора на винилацетат, са достигнали в периода 2007-2009 г.
(137)
Произтичащите от това маржове на подбиване на цените надвишават 30 %.
2. Временни мерки
(138)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент беше счетено, че върху вноса с произход от засегнатата държава следва да се въведат временни антидъмпингови мерки на нивото на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена съответно на нивото на установените дъмпингови маржове.
(139)
Посочените в настоящия регламент индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за отделните дружества бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на това разследване по отношение на тези дружества. Ето защо тези митнически ставки (за разлика от митото, налагано на „всички други дружества“ на територията на цялата държава) са приложими единствено за вноса на продукти с произход от Съединените американски щати и произведени от тези дружества, т.е. от конкретно посочените по-горе правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(140)
Всяко искане, свързано с прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки по отношение на отделно дружество (напр. след промяна в наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски структури) следва да се изпрати незабавно до Комисията (3) с цялата необходима информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна в наименованието или промяна в производствените и търговските структури. Ако е целесъобразно, след консултации с консултативния комитет Комисията ще измени съответно регламента, като актуализира списъка на дружествата, които се ползват с индивидуални митнически ставки.
(141)
Въз основа на гореизложеното предложените ставки на антидъмпинговото мито, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, се определят временно, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временни ставки на митото
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
66,2 %
13,8 %
З. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(142)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат, понастоящем класиран в код по КН 2915 32 00 и с произход от Съединените американски щати.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Всички други дружества
13,8 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засяга прилагането на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 август 2011 година.
REGULAMENTUL (UE) NR. 821/2011 AL COMISIEI
din 16 august 2011
de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de acetat de vinil originar din Statele Unite ale Americii
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumită în continuare „Uniunea”),
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 7,
după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Deschiderea procedurii
(1)
La 4 decembrie 2010, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de acetat de vinil originar din Statele Unite ale Americii (denumite în continuare „USA” sau „țara în cauză”).
(2)
Procedura a fost deschisă ca urmare a unei reclamații depuse în data de 22 octombrie 2010 de către Ineos Oxide Ltd (denumit în continuare „ reclamantul ”), reprezentând o proporție majoră, în acest caz de peste 25%, din producția totală a Uniunii de acetat de vinil. Plângerea conținea elemente probatoare prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză, precum și a prejudiciilor materiale rezultate; aceste elemente au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.
2. Părți vizate de procedură
(3)
Comisia a anunțat oficial reclamantul, alți producătorii cunoscuți din cadrul Uniunii, producătorii exportatori din țara în cauză, importatorii, comercianții, utilizatorii, furnizorii și asociațiile cunoscute a fi interesate și reprezentanții Statelor Unite ale Americii de deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere.
(4)
S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.
(5)
Comisia a trimis chestionare celor patru producători-exportatori cunoscuți din țara în cauză. Trei producători-exportatori au răspuns la chestionar. Al patrulea producător-exportator a refuzat să coopereze în cadrul anchetei și, în consecință, a fost informat că va fi tratat ca societate care nu a cooperat, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
(6)
Comisia a trimis, de asemenea, chestionare reclamantului, cât și celuilalt producător din Uniune menționat în reclamație.
(7)
Având în vedere numărul relativ mare de importatori independenți potențial implicați în această anchetă, s-a avut în vedere în avizul de deschidere recurgerea la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți importatorii independenți au fost rugați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere. Cu toate acestea, întrucât numai doi importatori s-au prezentat în termenul limită stabilit prin avizul de deschidere, s-a decis că eșantionarea nu este necesară. Doi importatori din Uniune au răspuns în mod corespunzător la chestionar și a fost efectuată o vizită de verificare la sediul unuia dintre aceștia.
(8)
Pe de altă parte, mai multe părți interesate s-au făcut cunoscute ca utilizatori. Un chestionar conceput special pentru utilizatori a fost trimis acestor părți. Douăsprezece societăți au răspuns la chestionar și s-au efectuat vizite de verificare la sediile a două dintre acestea.
(9)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea provizorie a dumpingului, a prejudiciului cauzat și a interesului Uniunii și a efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
Producători din Uniune
Ineos Oxide Ltd, Regatul Unit
Wacker Chemie AG, Germania
(b)
Producători-exportatori din țara în cauză
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
(c)
Societăți neafiliate din țara în cauză
Terminal, Statele Unite [numele și localizarea exactă sunt confidențiale]
(d)
Societăți afiliate și neafiliate din Uniune
Celanese Chemicals Europe GmbH, Germania
Lyondell Nederland Chemie B.V., Țările de Jos
Terminal, Uniune [numele și localizarea exactă sunt confidențiale]
(e)
Societăți afiliate care nu se află în UE sau în Statele Unite ale Americii
Dow Europe GmbH, Elveția
(f)
Importatori
Gantrade Ltd, Regatul Unit
(g)
Utilizatori
Vinavil, Mapei, Italia
Synthomer, Regatul Unit
3. Perioada de anchetă
(10)
Ancheta de dumping și prejudiciu s-a efectuat în perioada 1 octombrie 2009 - 30 septembrie 2010 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada examinată”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(11)
Produsul în cauză este definit ca acetat de vinil originar din Statele Unite ale Americii, încadrat în prezent la codul NC 2915 32 00.
(12)
Acetat de vinil (denumit în continuare „VAM” sau „produsul în cauză”) este un produs chimic de bază derivat din acid acetic.
(13)
Acetatul de vinil are un spectru larg de aplicații. Majoritatea acetatului de vinil produs este utilizat ca materie de intrare pentru două produse din aval: acetat de polivinil și alcool polivinilic. Aceste produse din aval sunt polimeri importanți pentru diferitele ramuri ale industriei. Polimerii de acetat de vinil sunt în general utilizați la fabricarea vopselelor, adezivilor, învelișurilor și a finisajelor pentru textile.
(14)
Ancheta a arătat că există un singur tip de produs în cauză.
2. Produsul similar
(15)
Ancheta a arătat că acetatul de vinil produs și vândut în Uniune de către industria din Uniune și acetatul de vinil produs în țara în cauză și exportat către Uniune au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază și sunt destinate acelorași utilizări. Prin urmare, aceste produse sunt considerate provizoriu ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. DUMPING
1. Valoarea normală
(16)
În vederea determinării valorii normale, s-a stabilit că vânzările interne de produs similar către clienți independenți ale respectivului producător-exportator din țara în cauză au fost reprezentative, respectiv volumul total al vânzărilor de acest tip a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export al produsului în cauză în Comunitate, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(17)
Comisia a verificat ulterior dacă vânzările pe piața internă ale fiecărui producător-exportator pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Verificarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile pe piața internă către clienți independenți pe durata PA.
(18)
Operațiunile de vânzare pe piața internă au fost considerate rentabile atunci când prețul unitar a fost egal cu costul de producție sau mai mare decât acesta. Prin urmare, s-a determinat costul de producție pe piața internă în cursul PA.
(19)
În cazul în care mai mult de 80% din volumul vânzărilor pe piața internă au fost efectuate la o valoare mai mare decât costurile, iar prețul de vânzare mediu ponderat a fost egal sau mai mare decât costul de producție mediu ponderat, valoarea normală a fost calculată ca medie ponderată a tuturor prețurilor de vânzare pe piața internă, indiferent dacă acestea au fost sau nu rentabile. Cu toate acestea, în cazul în care volumul vânzărilor profitabile a reprezentat 80% sau mai puțin din volumul total de vânzări, sau în cazul în care prețul de vânzare mediu ponderat a fost mai mic decât costul de producție mediu ponderat, valoarea normală s-a stabilit pe baza mediei ponderate a prețurilor vânzărilor interne profitabile.
2. Prețul de export
(20)
Ancheta a arătat că acetatul de vinil a fost exportat din țara în cauză către Uniune fie (i) prin intermediul societăților comerciale afiliate din Uniune; sau (ii) pentru un producător-exportator, prin intermediul unei societăți comerciale afiliate din afara Uniunii.
(21)
În ambele cazuri, prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor de revânzare către primii clienți independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, ajustate în mod corespunzător pentru a se ține seama de toate costurile suportate între momentul importării și revânzare, precum și de profituri.
3. Comparație
(22)
Valoarea normală și prețul de export ale producătorilor-exportatori respectivi au fost comparate pe o bază franco fabrică.
(23)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare ale diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. După caz și în situațiile în care acest lucru era justificat, au fost efectuate ajustări pentru diferențele la nivelul costurilor de manipulare și depozitare, transport și asigurare, la nivelul costurilor legate de credit, reduceri, comisioane și taxe de import.
4. Marja de dumping
(24)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru producătorii-exportatori cooperanți din Statele Unite ale Americii s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și un preț la export mediu ponderat.
(25)
Pentru a determina marja de dumping pentru producătorii-exportatori necooperanți, s-a stabilit mai întâi nivelul lipsei de cooperare. În acest scop, volumul exporturilor către Uniune raportat de către producătorii-exportatori cooperanți a fost comparat cu statisticile de import Eurostat echivalente.
(26)
Având în vedere gradul ridicat de cooperare în ceea ce privește Statele Unite ale Americii (mai mare de 90 %), s-a considerat adecvat să se stabilească, în mod provizoriu, marja reziduală de dumping pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat din această țară la nivelul taxei celei mai mari stabilite pentru un exportator care a cooperat. Această chestiune poate fi ulterior reexaminată în etapa definitivă.
(27)
Pe baza metodologiei de mai sus, marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF de import la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Societate
Marje de dumping provizorii
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Toate celelalte societăți
13,8 %
D. PREJUDICIU
1. Producția și industria din Uniune
(28)
Reclamația a fost depusă de către Ineos Oxide Ltd (denumit în continuare „reclamantul”), un producător de acetat de vinil din Uniune reprezentând o proporție majoră din producția totală a Uniunii. Un al doilea producător din Uniune, Wacker GmbH, a sprijinit deschiderea procedurii. Prin urmare, reclamația a fost sprijinită de producători din Uniune care reprezintă mai mult de 25% din producția totală de acetat de vinil produs de industria din Uniune. Prin urmare, procedura a fost deschisă în conformitate cu dispozițiile articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(29)
Un al treilea producător cu sediul în Uniune (Celanese Europe GmbH) a fost identificat ca având legături cu un producător-exportator din țara în cauză. Potrivit informațiilor obținute în cursul anchetei, s-a stabilit provizoriu că respectivul producător se află integral sub controlul Corporației Celanese cu sediul în SUA, care are rol decisiv în operațiuni comerciale europene cheie, cum ar fi planificarea activităților, controlul producției, activitățile de achiziții și vânzări.
(30)
Având în vedere cele menționate anterior, s-a considerat că relația societății Celanese Europe GmbH în cadrul grupului a fost de natură să provoace un comportament diferit de cel al altor producători neafiliați în sensul articolului 4 alineatul (2) din regulamentul de bază. S-a considerat, de asemenea, că, prin intermediul acestei relații, societatea ar putea fi protejată de consecințele negative ale dumpingului prejudiciabil. De asemenea, includerea unei astfel de societăți în concluziile referitoare la prejudiciu ar distorsiona datele finale privind constituția industriei din Uniune.
(31)
Din acest motiv, s-a stabilit provizoriu că Celanese Europe GmbH ar trebui să fie exclusă din definiția industriei din Uniune.
(32)
Prin urmare, cei doi producători Ineos Oxide Ltd și Wacker GmbH constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază, reprezentând 100 % din producția Uniunii. Aceștia vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
2. Stabilirea pieței relevante din Uniune
(33)
Pentru a stabili dacă industria Uniunii, astfel cum este definită la considerentul (28) și următoarele, a suferit un prejudiciu important, s-a examinat în ce măsură producția captivă de produs în cauză a industriei din Uniune trebuie să fie luată în considerare în procesul de analiză.
(34)
Într-adevăr, produsul în cauză este vândut de industria Uniunii atât pe (a) piața liberă, cât și pe (b) piața captivă (în cadrul aceluiași grup de societăți). Pe piața captivă, produsul în cauză este utilizat ca materie primă pentru fabricarea diferitelor produse utilizate în vopsele, adezivi, învelișuri etc.
(35)
În acest context, vânzările de produs în cauză destinate utilizării ca materie primă pentru fabricarea altor produse pentru societăți din același grup sunt considerate ca fiind „utilizare captivă”, în măsura în care este îndeplinită cel puțin una dintre următoarele două condiții: (i) vânzările nu sunt efectuate la prețurile pieței sau (ii) clientul nu are libertatea de a alege furnizorul în cadrul aceluiași grup de societăți. În cursul anchetei, s-a constatat, în mod provizoriu, că vânzările către entitățile afiliate, care achiziționează produsul în cauză ca materie primă pentru fabricarea unui produs diferit au trebuit să fie considerate ca fiind vânzări captive; s-a constatat că, în temeiul politicii comerciale a societăților, aceste entități asociate nu au libertatea de a alege furnizorul.
(36)
Această distincție este relevantă pentru analizarea prejudiciului. S-a constatat că acetatul de vinil destinat utilizării captive nu se află în concurență directă cu importurile din țara în cauză. În schimb, s-a constatat că producția destinată vânzărilor pe piața liberă este în concurență directă cu importurile respective, deoarece aceste vânzări au fost realizate în condiții normale de piață; aceasta implică libertatea de alegere a furnizorului. Aceasta justifică diferențierea între piața captivă și piața liberă în analizarea anumitor indicatori ai prejudiciului.
(37)
În acest sens, s-a constatat că următorii indicatori economici privind industria din Uniune ar putea fi analizați în mod rezonabil la nivelul activității totale, și anume, inclusiv utilizarea captivă a industriei din Uniune, producția, capacitatea, utilizarea capacității, investițiile, stocurile, ocuparea forței de muncă, productivitatea, salarii și importanța marjei de dumping. Acest lucru se datorează faptului că acești indicatori sunt afectați indiferent de faptul dacă produsul este transferat în aval la o societate comercială sau un grup de societăți, în vederea prelucrării ulterioare sau dacă este vândut pe piața liberă.
(38)
În ceea ce privește rentabilitatea, fluxul de numerar, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri, analiza a fost efectuată la nivelul pieței libere numai din cauza faptului că prețurile de pe piața captivă nu sunt reprezentative pentru condițiile normale de piață, iar aceasta are un impact asupra fiabilității acestor indicatori.
(39)
Ceilalți indicatori economici privind industria din Uniune (consumul, vânzările, cotele de piață și prețurile din Uniune) s-au analizat și evaluat prin comparație cu situația preponderentă pe piața liberă, în special în cazul în care există condiții de piață măsurabile, iar tranzacțiile se realizează în condiții normale de piață, care implică alegerea liberă a furnizorului.
(40)
Cu toate acestea, pentru acești indicatori, piața captivă a fost luată în considerare și comparată cu datele pentru piața liberă pentru a se stabili dacă situația pieței captive poate modifica concluziile pe baza analizării exclusiv a pieței libere.
3. Consumul la nivelul Uniunii
(41)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit prin adunarea volumului total al importurilor de acetat de vinil pe baza datelor Eurostat, comparat cu datele verificate furnizate de producătorii exportatori pentru importul din țara în cauză, la volumul total de vânzări pe piața din Uniune de către industria din Uniune și celălalt producător cu sediul în Uniune.
(42)
Având în vedere numărul mic de furnizori și necesitatea de a proteja date comerciale confidențiale, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, evoluția consumului este indexată.
Tabelul 1
Consumul în Uniune
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PA
Consum total
100
90
87
99
Piață captivă
100
96
100
104
Piața liberă
100
88
82
97
(43)
În perioada examinată consumul pe întreaga piață a Uniunii și pe piața liberă a înregistrat o ușoară scădere de 1 % și, respectiv, 3 %. Dimpotrivă, o creștere de 4 % a fost înregistrată pe piața captivă în timpul aceleiași perioade.
4. Importurile provenite din țara în cauză
4.1. Volumul și cota de piață
(44)
Volumul și cota de piață ale importurilor efectuate din țara în cauză au evoluat după cum urmează:
Tabelul 2
Importuri din Statele Unite ale Americii
Volumul importurilor (TM)
2007
2008
2009
PA
Statele Unite ale Americii
103 192
146 800
133 763
152 445
(Indice 2007 = 100)
100
142
130
148
Cota de piață pe întreaga piață
(Indice 2007 = 100)
100
159
150
149
Cota de piață pe piața liberă
(Indice 2007 = 100)
100
162
157
152
Sursa: Eurostat și informațiile obținute de la părțile interesate prin răspunsurile la chestionare.
(45)
În cursul perioadei examinate, importurile din țara în cauză pe întreaga piață a Uniunii (captivă și piața liberă) au crescut cu 48 %. Aceasta a dus la o creștere cu 49% a cotei de piață pe parcursul aceleiași perioade. Cota de piață pe piața liberă a crescut cu 52 %.
4.2. Prețurile importurilor și subcotarea prețului
(46)
Prețurile medii ale importurilor din țara în cauză au evoluat după cum urmează:
Tabelul 3
Prețul importurilor din Statele Unite ale Americii
Prețuri de import (EUR/TM)
2007
2008
2009
PA
Statele Unite ale Americii
774
814
541
573
(Indice 2007 = 100)
100
105
70
74
Sursa: Eurostat
(47)
În condițiile în care, în cursul PA s-a înregistrat o creștere ușoară, prețurile medii globale ale importurilor din țara în cauză au scăzut cu 26 % între 2007 și PA.
(48)
S-a efectuat o comparație a prețurilor de vânzare pe piața Uniunii între prețurile medii din industria Uniunii practicate pe piața liberă și prețurile medii de import din țara în cauză. Prețurile de vânzare relevante ale industriei din Uniune au fost ajustate, după caz, la un nivel franco fabrică, adică prețurile nete de orice reduceri și rabaturi, cheltuielile de transport în Uniune nefiind incluse.
(49)
Aceste prețuri au fost comparate cu prețurile practicate de producătorii-exportatori din SUA, după deducerea oricărui rabat, și ajustate, după caz, la nivelul CIF la frontiera Uniunii și au făcut obiectul unei ajustări corespunzătoare, pentru a se ține cont de costurile de vămuire și de costurile ulterioare importării.
(50)
Comparația a arătat că, în cursul PA, importurile de produs în cauză au fost vândute în Uniune la prețuri care au subcotat prețurile industriei din Uniune, cu 17,9 % din acestea din urmă, procente calculate pe baza datelor furnizate de producătorii- exportatori cooperanți. Acest nivel de subcotare a fost combinat cu o evoluție negativă a prețurilor și o depreciere substanțială a prețurilor.
5. Importurile din alte țări terțe
(51)
Tabelul de mai jos prezintă evoluția importurilor din alte țări terțe.
Tabelul 4
Volumul importurilor din alte țări terțe
Volumul importurilor (TM)
2007
2008
2009
PA
Statele Unite ale Americii
103 192
146 800
133 763
152 445
(Indice 2007 = 100)
100
142
130
148
Arabia Saudită
0
0
0
73 156
Altele
88 138
52 414
15 937
8 198
Indice 2007 = 100
100
59
18
9
Cota de piață pe întreaga piață
(Indice 2007 = 100)
100
66
21
9
Cota de piață pe piața liberă
(Indice 2007 = 100)
100
68
22
10
Sursa: Eurostat
(52)
La începutul perioadei examinate, importurile din țara în cauză au concurat cu cele din alte țări inclusiv Taiwan, Ucraina și Rusia. La sfârșitul perioadei examinate, importurile din aceste surse tradiționale scăzuseră la o valoare aproape nulă.
(53)
O nouă țară exportatoare, Arabia Saudită, care a intrat pe piața Uniunii în cursul PA, a exportat aproximativ 73 000 de tone în cursul PA. Impactul acestei evoluții asupra industriei din Uniune este analizat la considerentele (91) și următoarele.
6. Situația industriei din Uniune
6.1. Context general
(54)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a cuprins și o evaluare a tuturor factorilor și indicatorilor economici care au legătură cu situația acestei industrii între 2007 și finalul perioadei de anchetă.
(55)
Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, ocuparea forței de muncă, productivitatea, salariile și dimensiunea marjelor de dumping), precum și indicatorii microeconomici (stocurile, prețurile de vânzare, rentabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri și investiții, costurile de producție) au fost evaluați la nivelul întregii industrii a Uniunii. Evaluarea s-a bazat pe informațiile obținute din chestionare verificate transmise de către industria din Uniune.
(56)
Trebuie menționat faptul că reclamantul a achiziționat instalațiile de producție exclusiv în decursul anului 2007; în consecință, nu au putut fi obținute date pentru anumiți indicatori ai prejudiciului (rentabilitate, salarii, investiții, randament al investițiilor, fluxul de numerar) pentru anul 2007. Prin urmare, pentru acești indicatori, analiza se referă la perioada cuprinsă între 2008 și PA. În cazul celorlalți indicatori, au fost disponibile cifre pentru anul 2007. Prin urmare, pentru acești indicatori, analiza acoperă întreaga perioadă examinată (din 2007 până la PA).
(57)
Reclamantul se concentrează asupra livrării produsului în cauză numai pe piața liberă, în timp ce celălalt producător din Uniune se concentrează în principal asupra pieței captive, cu o mică fracțiune destinată pieței libere. Ținând seama de faptul că datele pentru analiza prejudiciului provin, în principal, din două surse, dintre care una se concentrează în principal asupra pieței captive, având în vedere că s-a constatat că trebuie să se țină seama de o distincție între piața totală și piața liberă din punctul de vedere al mai multor indicatori ai prejudiciului, datele referitoare la industria din Uniune a trebuit să fie indexate pentru a proteja confidențialitatea, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază.
6.2. Indicatori macroeconomici
6.2.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
(58)
Tabelul de mai jos arată, pentru întreaga industrie a Uniunii, evoluția producției, a capacității de producție și a utilizării capacității.
Tabelul 5
Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție ale Uniunii
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PA
Producția totală
100
105
102
92
Capacitatea totală de producție
100
121
126
143
Utilizare totală a capacității
100
87
81
64
(59)
Astfel cum se arată în tabelul de mai sus, în timpul perioadei examinate, producția totală din Uniune a scăzut cu 8 %.
(60)
În aceeași perioadă, capacitatea de producție a crescut cu 43 %. Cu toate acestea, această creștere a capacității nu a fost legată de crearea de noi linii de producție, ci de îmbunătățirea eficienței în utilizarea capacității existente.
(61)
Asocierea acestor doi factori, și anume scăderea volumului producției și creșterea capacității de producție în aceeași perioadă a dus la o scădere semnificativă a utilizării capacității cu 36 % în decursul perioadei examinate.
6.2.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
(62)
Cifrele de mai jos prezintă volumul vânzărilor, cota de piață și prețurile medii la vânzare practicate de industria din Uniune pe piețele totală, captivă și liberă.
Tabelul 6
Volumul vânzărilor și cota de piață
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PA
Vânzări totale
100
99
96
88
Cotă de piață (%)
100
110
111
88
Vânzările pe piața captivă
100
111
109
113
Cotă de piață (%)
100
115
108
109
Vânzările pe piața liberă
100
89
86
67
Cotă de piață (%)
100
102
104
69
(63)
Volumul total al vânzărilor a scăzut cu 12 % în perioada examinată. Această scădere a fost chiar mai accentuată pe piața liberă, unde a atins 33 % între 2007 și PA. Piața captivă a avut o evoluție contrară, iar volumul vânzărilor a crescut cu 13 % în aceeași perioadă.
(64)
Scăderea volumului vânzărilor s-a reflectat în cota de piață, care a înregistrat o scădere de 11% pentru întreaga piață și o scădere de 31% pe piața liberă între 2007 și PA. Încă o dată, piața captivă urmat o evoluție contrară, înregistrând o creștere de 9% în aceeași perioadă.
6.2.3. Ocuparea forței de muncă, productivitate și salarii
Tabelul 7
Ocuparea forței de muncă, productivitate și salarii
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PA
Număr total de angajați
100
96
98
100
Productivitate totală (unitate/angajat)
100
109
104
92
Total salarii anuale
0
100
95
88
(65)
Numărul total de locuri de muncă a rămas stabil între 2007 și perioada de anchetă. Ar trebui remarcat faptul că producția de acetat de vinil nu este un domeniu care necesită un număr mare de locuri de muncă și, prin urmare, cifrele privind ocuparea forței de muncă nu sunt strâns legate de cifrele de producție. Ocuparea forței de muncă nu este, prin urmare, deosebit de importantă ca indicator în acest sector.
(66)
Pe durata perioadei examinate, productivitatea totală per angajat a scăzut cu 8 % între 2007 și PA. Aceasta a survenit ulterior scăderii producției și creșterii capacității de producție, astfel cum se explică la considerentul (58) și următoarele.
6.2.4. Amploarea marjei de dumping efective
(67)
Marjele de dumping sunt prezentate anterior, în partea privind dumpingul. Toate marjele stabilite sunt net superioare nivelului de minimis. În plus, având în vedere volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping, impactul marjei de dumping actuale nu poate fi considerat neglijabil.
6.3. Indicatori microeconomici
6.3.1. Observații generale
(68)
Analiza indicatorilor microeconomici (stocuri, prețuri de vânzare, rentabilitate, flux de numerar, randamentul investițiilor, capacitate de a mobiliza capitaluri și investiții, costuri de producție) a fost efectuată la nivelul întregii industrii a Uniunii, astfel cum s-a stabilit la considerentele (28) și următoarele.
(69)
De la indicatorii de mai sus, evaluarea rentabilității, a salariilor, a investițiilor, a randamentului investițiilor, al fluxului de numerar a trebuit să se concentreze pe piața liberă, ceea ce înseamnă că ar reflecta în principal datele furnizate de reclamant. Având în vedere cele menționate mai sus, elaborarea indicatorilor profit și flux de numerar nu a putut fi prezentată sub formă de indici, din motive de confidențialitate.
(70)
În plus, astfel cum se explică la considerentul (56), reclamantul nu a putut furniza date pentru 2007 privind anumiți indicatori ai prejudiciului; prin urmare, analiza acestor indicatori a fost efectuată pentru perioada cuprinsă între 2008 și PA.
6.3.2. Stocuri
(71)
Cifrele prezentate în continuare reprezintă evoluția stocurilor industriei din Uniune în timpul fiecăreia dintre perioadele examinate:
Tabelul 8
Stocuri
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PA
Total stocuri
100
86
49
69
(72)
Stocurile au scăzut cu 31 % în perioada examinată. Cu toate acestea, acest indicator nu este considerat relevant în acest sector, deoarece producătorii de acetat produc la comandă și au tendința de a menține stocuri limitate. În realitate, stocurile corespund unui număr de numai câteva săptămâni de aprovizionare.
6.3.3. Prețurile de vânzare
(73)
Tabelul următor reprezintă evoluția prețurilor din industria Uniunii repartizată între piețele totală, captivă și liberă.
Tabelul 9
Prețurile de vânzare
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PA
Prețul de vânzare mediu unitar pe piața totală
100
107
74
84
Prețul de vânzare mediu unitar pe piața captivă
100
115
82
92
Prețul de vânzare mediu unitar pe piața liberă
100
102
69
77
(74)
Prețurile de vânzare pe piața totală a Uniunii au scăzut cu 16 % în perioada examinată. Prețurile de vânzare au scăzut pe ambele piețe, chiar dacă scăderea a fost mai accentuată pe piața liberă (- 23 %) decât pe piața captivă (-8 %).
6.3.4. Rentabilitatea, fluxul de numerar, randamentul investițiilor și capacitatea de mobilizare a capitalului și a investițiilor
(75)
Rentabilitatea produsului similar pe piața liberă a fost determinată prin exprimarea profitului net înainte de impozitare care rezultă din vânzările produsului similar de către industria din Uniune, ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări.
(76)
Rentabilitatea pe piața liberă a scăzut pe parcursul perioadei examinate. Pe durata PA, au fost raportate pierderi în fiecare lună. Acesta a fost efectul unei scăderi substanțiale atât a volumului vânzărilor, cât și a prețurilor de vânzare.
(77)
Tabelul de mai jos demonstrează că industria din Uniune și-a majorat investițiile în produsul în cauză, chiar și atunci când s-a confruntat cu diminuarea rentabilității. Investițiile au fost efectuate în principal în îmbunătățirea și întreținerea tehnologiilor proceselor de producție în scopul sporirii eficienței.
Tabelul 10
Investiții
Indice 2008 = 100
2007
2008
2009
PA
Total investiții
n.d.
100
129
127
(78)
Investițiile au crescut cu 27 % în perioada examinată.
(79)
În ciuda creșterii investițiilor, randamentul investițiilor (ROI) pentru produsul în cauză nu a atins nivelul preconizat și a scăzut între 2008 și PA.
(80)
S-a observat, de asemenea, o scădere a fluxului de numerar între 2008 și PA, ceea ce arată o deteriorare constantă a capacității industriei din Uniune de a genera numerar și, prin urmare, o deteriorare a situației financiare a industriei din Uniune.
(81)
În consecință, prin creșterea investițiilor, industria continuat să își demonstreze capacitatea de a mobiliza capital; cu toate acestea, această capacitate este afectată de scăderea vânzărilor și dificultăți tot mai mari în generarea fluxului de numerar.
7. Concluzie privind prejudiciul
(82)
Analiza situației industriei din Uniune arată o tendință descendentă a tuturor indicatorilor principali ai prejudiciului. Pe fondul unui consum relativ stabil, producția totală a scăzut cu 8 % în perioada examinată. În aceeași perioadă, industria din Uniune a pierdut 11 % din cota de piață globală și 33 % din cea de pe piața liberă. Rata de utilizare a capacității a scăzut cu 36 %. În aceeași perioadă, importurile din țara în cauză au crescut cu 48 %.
(83)
În perioada examinată, volumul total al vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 12 %. O tendință de scădere mai accentuată a volumului de vânzări a putut fi observată în ceea ce privește tendințele referitoare la piața liberă, în care s-a înregistrat o scădere cu 33 % în cursul perioadei examinate.
(84)
Scăderea volumului vânzărilor industriei din Uniune a fost însoțită de o scădere a prețului global cu 16 %. Ca și în cazul volumului de vânzări, situația a fost chiar mai gravă pe piața liberă, unde s-a înregistrat o scădere a prețurilor de 23 %. Scăderea volumului de vânzări, împreună cu scăderea prețurilor a avut efect asupra nivelurilor de profit și a antrenat pierderi pentru fiecare lună din perioada de anchetă.
(85)
Singurii indicatori care au înregistrat o evoluție pozitivă au fost investițiile, care au crescut cu 27 %, aceeași tendință având-o și capacitatea de mobilizare a capitalului. Cu toate acestea, investițiile nu au îndeplinit rentabilitatea preconizată și au scăzut între 2008 și PA.
(86)
Având în vedere cele de mai sus, ancheta a confirmat faptul că, în cazul în care situația continuă, pierderile observate în decursul perioadei de anchetă ar putea conduce la întreruperea oricărei producții semnificative de acetat de vinil destinat pieței libere a industriei din Uniune.
(87)
Având în vedere împrejurările prezentate mai sus, industria din Uniune a suferit un prejudiciu material în decursul PA.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Introducere
(88)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă prejudiciul material suferit de industria Uniunii a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză. Mai mult, au fost analizați factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut aduce prejudicii industriei din Uniune, pentru a se asigura că orice prejudiciu cauzat de acești factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
2. Impactul importurilor din SUA
2.1. Context general
(89)
Există o coincidență clară, în timp, între creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping între 2007 și PA, pe de o parte și o pierdere a cotei de piață deținute de industria din Uniune în decursul aceleiași perioade, pe de altă parte. Ancheta a stabilit, de asemenea, existența unor efecte negative ale prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping, care au fost în permanență subcotate în raport cu cele practicate de industriile din Uniune și au provocat o scădere constantă a rentabilității acestora din urmă.
(90)
Unele părți au susținut faptul că creșterea importurilor nu a reprezentat decât o înlocuire a importurilor anterioare din alte țări importatoare și/sau a fost cauzată de creșterea cererii de pe piața UE. Cu toate acestea, nici cifrele referitoare la importuri (a se vedea tabelul 2), și nici consumul (a se vedea tabelul 1), nu pot confirma această afirmație. În acest context se reamintește, astfel cum se observă la considerentul (43), că acest consum a fost în general stabil și chiar a scăzut în perioada examinată, în timp ce importurile din Statele Unite au crescut cu 48 %.
3. Efectele altor factori
3.1. Impactul importurilor din alte țări terțe
3.1.1. Impactul importurilor din Arabia Saudită
(91)
Unele dintre părțile interesate au susținut că importurile de VAM din Arabia Saudită sunt cauza prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(92)
Arabia Saudită este într-adevăr, după cum s-a arătat la considerentul (14) de mai sus, al doilea mare exportator de VAM către Uniune după SUA. Importurile din Arabia Saudită au intrat pe piață doar în timpul perioadei de anchetă.
(93)
Valorile Eurostat prezentate în tabelul 11 de mai jos indică prețurile importurilor din Arabia Saudită și din alte țări terțe.
Tabelul 11
Prețul de vânzare al exporturilor din alte țări terțe
(EUR/t)
2007
2008
2009
PA
Arabia Saudită
n.d.
n.d.
n.d.
636
(Indice PA = 100)
0
0
0
100
Altele
878
919
473
633
(Indice 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Tabelul arată faptul că prețul mediu al importurilor din Arabia Saudită - 636 EUR - a fost comparabil cu prețul mediu al importurilor din alte țări terțe care a fost de 633 EUR, cu 11 % mai mare decât prețul mediu american de 573 EUR.
(95)
Faptul că exportatorii din Arabia Saudită acționează în același segment de preț cu ceilalți importatori, cu o mare diferență de preț în comparație cu exporturile americane, arată faptul că producătorii-exportatori din Arabia Saudită s-au comportat diferit în comparație cu SUA în ceea ce privește stabilirea prețurilor și în ceea ce privește impactul posibil asupra producătorilor din Uniune.
(96)
Din aceste motive, se poate concluziona provizoriu că importurile din Arabia Saudită nu încalcă legătura de cauzalitate între importurile din SUA care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
3.2. Impactul crizei economice
(97)
Unele părți interesate au susținut că scăderea producției și a volumului vânzărilor industriei din Uniune ar trebui atribuite scăderii consumului. Aceste părți au afirmat, de asemenea, că tendința descendentă a prețurilor medii de vânzare a fost cauzată de criza economică mondială.
(98)
Alte părți interesate au afirmat că, în timpul crizei economice, toți producătorii de produse petrochimice, inclusiv producătorii de VAM, au suferit pierderi majore și că, prin urmare, pierderile suferite de industria din Uniune nu ar trebui să fie atribuite importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză.
(99)
Cu toate acestea, prezenta anchetă, astfel cum se menționează la considerentele (41)-(43), a arătat că scăderea consumului din Uniune pe piața liberă a fost neglijabil în decursul perioadei examinate. Prin urmare, impactul crizei economice în ceea ce privește scăderea consumului nu ar fi putut fi responsabil de scăderea accentuată a volumului vânzărilor, astfel cum se arată la considerentele (62)-(64).
(100)
Analiza rentabilității industriei din Uniune pe piața liberă a arătat că sectorul VAM a suferit pierderi semnificative în comparație cu alte produse chimice similare fabricate. În plus, rentabilitatea acestor alte produse și-a revenit după criză, în timp ce sectorul VAM a continuat să se deterioreze. Aceasta duce la concluzia provizorie că, deși sectorul VAM era mai susceptibil de a fi afectat de criza economică, acesta ar trebui să difere de alte sectoare petrochimice, din cauza pierderilor repetate suferite de reclamant, care au continuat după criză și care au fost direct legate de importurile la preț scăzut din SUA. Prin urmare, cererea a fost provizoriu respinsă.
(101)
În lumina celor de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că criza economică nu a contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune într-o măsură în care să fie afectată legătura de cauzalitate dintre prejudiciul suferit de către industria din Uniune și importurile care fac obiectul unui dumping din SUA.
3.3. Prejudiciul autoprovocat
(102)
Mai multe părți interesate au susținut că reclamantul a contribuit la propria sa situație precară prin construirea de capacități de producție suplimentare în timpul recesiunii. S-a afirmat că orice diminuare a vânzărilor și prin urmare, a profitului, a fost cauzată de o combinație între recesiunea economică și deciziile comerciale neadecvate ale reclamantului.
(103)
Mai multe părți interesate au afirmat în continuare că tehnologia utilizată în uzina reclamantului este cauza principală a prejudiciului. Pe parcursul perioadei examinate, reclamantul a suferit mai multe întreruperi de activitate și situații de forță majoră și s-a afirmat că scăderea vânzărilor reclamantului ar trebui atribuită opririlor numeroase și nu importurilor din SUA care fac obiectul unui dumping. Argumente similare au fost ridicate în ceea ce privește rentabilitatea reclamantului.
(104)
În ceea ce privește afirmația că reclamantul nu ar fi trebuit să își mărească capacitatea de producție în timpul recesiunii economice mondiale, se reamintește că reclamantul nu a achiziționat nicio nouă capacitate, ci doar și-a mărit capacitatea de producție prin optimizarea proceselor existente. Aceasta trebuie considerată a fi o decizie de afaceri rezonabilă pe o piață în care consumul total este stabil, dar vânzările sunt în scădere din cauza concurenței importurilor la preț scăzut. Prin urmare, cererea este provizoriu respinsă.
(105)
În ceea ce privește afirmația că întreruperile cauzate de probleme tehnice au fost cele care au condus la prejudiciul suferit de reclamant, ancheta a demonstrat că procesul de producție pentru VAM necesită întreținerea și închiderea ciclică a uzinei, la intervale regulate și planificate. Prin urmare, trei din cinci întreruperi de activitate trebuie să fie luate în considerare ca parte a unei funcționări normale a unei uzine VAM.
(106)
În plus, s-a constatat că toate cele trei întreruperi planificate se bazau pe decizii conștiente ale reclamantului de încetare a producției în momentele în care presiunea asupra prețurilor cauzată de importurile care fac obiectul unui dumping a fost atât de ridicată, încât reclamantul nu a fost în măsură să ofere prețuri la niveluri sustenabile. În timpul acestor opriri, reclamantul avea stocuri suficiente pentru a livra volumele scăzute solicitate, care au fost, fie stabilite prin contract, fie obținute prin intermediul vânzărilor la vedere. În plus, scăderea nivelului stocurilor, așa cum se menționează la considerentul (72), confirmă faptul că au fost efectuate livrări în mod constant în timpul perioadei examinate.
(107)
Din aceste motive, s-a constatat că impactul global al întreruperilor de activitate ale reclamantului nu a fost în măsură să afecteze legătura de cauzalitate. Prin urmare, argumentele aduse de către părțile interesate cu privire la prejudiciul auto-provocat au fost respinse.
3.4. Accesul la materiile prime: avantaj competitiv firesc al producătorilor în țara în cauză
(108)
Mai multe părți interesate au susținut că dependența reclamantului de aprovizionarea externă cu materii prime, mai degrabă decât importurile care fac obiectul unui dumping, ar trebui să fie considerată ca fiind una din principalele cauze ale problemelor întâmpinate. S-a susținut, de asemenea, că exportatorii americani au un avantaj concurențial firesc, deoarece aceștia au acces la materii prime mai puțin scumpe, respectiv etilenă și acid acetic.
(109)
În ceea ce privește presupusa problemă a surselor de materii prime disponibile pentru reclamant, argumentul invocat mai sus nu poate fi susținut deoarece s-a constatat că reclamantul beneficiază, de asemenea, de canale preferențiale, materiale provenind de la uzina furnizorului său aflată la fața locului, precum și de la o societate afiliată. În consecință, prețurile principalelor materii prime au fost, prin urmare, comparabile cu cele aflate la dispoziția pieței din țara în cauză.
(110)
Din cele de mai sus rezultă că, deși prețurile principalei materii prime utilizate pentru producția de VAM au fost, probabil, mai scăzute în SUA decât pe piața din Uniune, acest lucru nu a avut un impact asupra costurilor pentru reclamant.
(111)
Faptul că diferența dintre prețurile materiei prime ar fi putut influența doar parțial problemele întâlnite de reclamant a fost susținut și de faptul că s-a înregistrat o rentabilitate semnificativ mai bună în cazul altor produse fabricate de reclamant, care conțineau aceleași materii prime.
(112)
Din aceste motive, se concluzionează provizoriu că impactul prețurilor materiilor prime nu a fost în măsură să afecteze legătura de cauzalitate dintre importurile din SUA care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune.
4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(113)
Astfel, s-a concluzionat că există o legătură cauzală între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile din SUA care fac obiectul unui dumping. Alte posibile cauze ale prejudiciului, și anume impactul importurilor din alte țări terțe, efectul crizei economice, avantajul concurențial natural al producătorilor-exportatori în ceea ce pricește materiile prime și prejudiciul autoprovocat, au fost analizate și niciuna dintre acestea nu au avut asupra situației industriei din Uniune un impact care să afecteze legătura de cauzalitate stabilită între importurile din SUA care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune.
(114)
Pe baza analizei de mai sus a efectelor tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, că există o legătură cauzală între importurile din SUA care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune în cursul PA.
F. INTERESELE UNIUNII
1. Interesul industriei din Uniune
(115)
Ancheta a arătat că industria din Uniune suferă un prejudiciu material din cauza efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping, care îi subcotează prețurile, astfel cum se prevede la considerentul (47) și următoarele.
(116)
Industria din Uniune investește în îmbunătățirea eficienței sale și raționalizează treptat procesul de producție. Se poate preconiza că măsurile ar împiedica noi cazuri de concurență neloială din partea importurilor la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping și, prin urmare, permit ameliorarea situației industriei din Uniune.
(117)
Pe de altă parte, în cazul în care măsurile nu ar fi instituite, situația financiară actuală și rentabilitatea industriei din Uniune, conform analizei din prezenta anchetă la considerentele (54) și următoarele, nu sunt suficient de puternice pentru a face față în continuare la presiunea exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping. Consecința ar putea duce la întreruperea sau reducerea semnificativă a producției pentru piața liberă a industriei din Uniune.
(118)
În lumina analizei de mai sus, se preconizează că industria din Uniune ar beneficia de pe urma impunerii măsurilor provizorii.
2. Interesele importatorilor
(119)
Comisia a trimis chestionare celor doi importatori neafiliați care și-au manifestat interesul în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(120)
Ancheta a arătat că o parte importantă din cifra de afaceri totală se referă la produsul în cauză.
(121)
S-a analizat impactul taxelor asupra rentabilității importatorului. Analiza a arătat că profitul și marja de profit a importurilor sale sunt de așa natură încât instituirea de măsuri ar putea conduce, de fapt, la o scădere a rentabilității. În consecință, dintr-o simplă perspectivă a costului, în cazul impunerii de măsuri, după toate probabilitățile, acestea ar avea un impact asupra activității importatorului. Cu toate acestea, importatorul a confirmat că ar putea imputa cel puțin o parte din creșterea costurilor clienților săi, având în vedere situația actuală a pieței, unde cererea este de așteptat să rămână constantă. În plus, ancheta a arătat că este posibil ca importatorul să opteze să se aprovizioneze de la producători care nu sunt supuși accizelor, precum exportatorii taiwanezi sau producători din Uniune.
(122)
Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că efectul impunerii măsurilor asupra importatorilor ar fi limitat.
3. Interesul utilizatorilor
(123)
Utilizatorii s-au arătat foarte interesați de acest caz. În timpul anchetei, 12 utilizatori au cooperat; dintre aceștia, doi au fost verificați pe baza volumului importurilor lor din țara în cauză. Aceste societăți au sediile pe întreg teritoriul Uniunii și sunt prezente în sectorul aplicațiilor industriale precum învelișuri, vopsele și adezivi.
(124)
Importurile utilizatorilor cooperanți reprezintă aproximativ o treime din totalul importurilor din SUA pe baza datelor Eurostat. Ancheta a arătat că 30 % dintre achizițiile de VAM ale utilizatorilor cooperanți provin din SUA și 57 % provin din UE.
(125)
Ancheta a arătat că VAM a reprezentat, în medie, aproximativ o treime din costul de producție al celor doi utilizatori verificați.
(126)
Unii utilizatori au susținut că instituirea de măsuri ar crește costurile de producție ale acestora și că ar fi dificil să se transfere această creștere a costurilor clienților lor din cauza concurenței acerbe a prețurilor pe piață. Se presupune că această dificultate poate duce fie la o reducere a cotei de piață a utilizatorilor în avantajul concurenților lor situați în afara Uniunii, fie la trecerea de la procesul de producție actual la alte procese de producție, care nu implică produsul în cauză. Se presupune că ultima consecință a măsurilor ar fi o reducere importantă a marjelor de profit ale utilizatorilor.
(127)
Doi dintre acești utilizatori au susținut că reducerea marjelor de profit ar duce la mai puține investiții în producția lor și că, în consecință, ocuparea forței de muncă ar fi afectată.
(128)
În ceea ce privește afirmația referitoare la reducerea marjei de profit, ținând seama de nivelurile sănătoase ale rentabilității utilizatorilor, se preconizează că, dacă utilizatorii nu au posibilitatea de a transfera creșterea costurilor către clienții lor, instituirea de taxe ar duce la scăderea marjei de profit doar într-o mică măsură. Prin urmare, este probabil că investițiile în producție nu ar fi perturbate și că nu ar exista efecte secundare semnificative asupra ocupării forței de muncă. Pe baza concluziilor de mai sus, cererea a fost respinsă.
(129)
În ceea ce privește afirmația că instituirea de măsuri asupra importurilor de produs în cauză ar aduce prejudicii competitivității utilizatorilor din Uniune, prin creșterea costurilor de producție și favorizarea importurilor de produse în aval din alte țări terțe, se reamintește faptul că taxele nu sunt destinate să stopării importurilor și că nivelul măsurilor nu este de natură să împiedice utilizatorii să se aprovizioneze din SUA. Taxele antidumping urmăresc să restabilească condiții de concurență loială pe piața Uniunii pentru produsul în cauză. Pe baza celor menționate anterior și ținând seama de faptul că numai o treime din consumul de VAM al utilizatorilor este de origine americană, afirmația este respinsă.
(130)
În plus față de cele de mai sus, trebuie să se sublinieze, de asemenea, faptul că mulți utilizatori au raportat că, datorită numărului limitat de surse de VAM, o aprovizionare suficientă cu VAM originar din Uniune este o prioritate. În acest sens, se reamintește că ancheta a arătat că există probabilitatea ca industria din Uniune să întrerupă furnizarea de VAM pe piața liberă, în cazul în care măsurile nu sunt instituite. În ceea ce privește diversitatea surselor de aprovizionare, instituirea de măsuri ar fi, astfel, în interesul utilizatorilor din Uniune.
(131)
Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că orice efect negativ al impunerii măsurilor asupra utilizatorilor ar fi limitat.
4. Concluzie privind interesul Uniunii
(132)
Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că, pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, nu se poate concluziona clar că instituirea de măsuri provizorii asupra importurilor de acetat de vinil originare din SUA nu ar fi în interesul Uniunii.
G. PROPUNEREA DE MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
(133)
Ținând seama de concluziile de mai sus privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.
1. Nivel de eliminare a prejudiciului
(134)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(135)
Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze profitul înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzarea produsului similar în Uniune.
(136)
Prin urmare, nivelul de eliminare a prejudiciului a fost calculat pe baza unei comparații între prețul mediu al importurilor care au făcut obiectul unui dumping și prețul indicativ al industriei din Uniune. Prețul orientativ a fost stabilit prin adăugarea unei marje de profit orientative la costurile de producție ale industriei din Uniune. Marja orientativă de profit s-a stabilit provizoriu la nivelul de 9,9 %. Această marjă de profit a fost stabilită prin referință la rentabilitatea bazată pe randamentul mediu (măsurată ca EBITDA/vânzări) al societăților petrochimice care operează într-un sector similar cu VAM în perioada 2007-2009.
(137)
Marjele de subcotare rezultate sunt de peste 30 %.
2. Măsuri provizorii
(138)
Luând în considerare cele menționate mai sus și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază se consideră că ar trebui să se instituie taxe antidumping provizorii la importurile originare din țara în cauză, la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe. În acest caz, nivelul taxei ar trebui stabilit, în consecință, la nivelul marjelor de dumping constatate.
(139)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu societățile respective. Aceste niveluri de taxă (spre deosebire de cele la nivel național aplicabile „tuturor celorlalte societăți”) sunt aplicabile exclusiv importurilor de produse originare din Statele Unite ale Americii și fabricate de către societățile menționate, entități juridice specifice. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(140)
Orice plângere privind aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale ale societății (de exemplu, ca urmare a unei modificări a numelui entității sau ca urmare a stabilirii unei noi producții sau entități de desfacere) trebuie să fie imediat adresată Comisiei (3) cu toate informațiile relevante, în special orice modificare a activităților societății legate de producție, vânzări pe piața internă și la export, asociate cu, spre exemplu, schimbarea numelui sau acea modificare a producției și a entităților de desfacere. Dacă este cazul, după consultarea comitetului consultativ, Comisia va modifica regulamentul în consecință, actualizând lista societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(141)
Pe baza celor prezentate mai sus, nivelurile taxelor antidumping propuse, exprimate pe baza prețului CIF franco la frontiera Uniunii, se stabilesc în mod provizoriu după cum urmează:
Societate
Marja de dumping
Marja de prejudiciu
Nivelurile provizorii ale taxei
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Toate celelalte societăți
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. COMUNICARE
(142)
În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată prezenta în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În plus, trebuie menționat că observațiile privind instituirea de taxe antidumping făcute în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul oricăror concluzii definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
1. Prin prezentul regulament se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de acetat de vinil, încadrată în prezent la codurile NC 2915 32 00, originară din Statele Unite ale Americii.
2. Nivelul taxei antidumping provizorii care se aplică la prețul net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire se stabilește pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de către societățile enumerate mai jos după cum urmează:
Societate
Taxa antidumping
Codul adițional TARIC
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Toate celelalte societăți
13,8 %
B999
3. Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
4. Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării în vigoare a acestuia.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 16 august 2011.