РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 юли 2011 година
относно държавната помощ за финансиране на диагностиката на трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) по говедата, приведена в действие от Белгия (държавна помощ C 44/08 (ex NN 45/04)
(нотифицирано под номер C(2011) 5457)
(само текстовете на френски и нидерландски език са автентични)
(2011/678/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочения член (2),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
След получаването през януари и февруари 2004 г. на жалби Комисията започна предварително разследване на помощта, предоставена от Белгия за покриване на разходите за тестове за диагностика на трансмисивни спонгиформни енцефалопатии по говедата (наричани по-долу „тестовете за СЕГ“).
(2)
Вследствие на тези жалби на 27 януари 2004 г. Комисията изпрати писмо до белгийските власти с искане за информация във връзка с въпросната мярка. В същото време белгийските власти изпратиха уведомление за мярка за помощ за финансирането на диагностиката на трансмисивните спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) по животните в съответствие с член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „ДФЕС“) (с писмо от 23 януари 2004 г., заведено на 28 януари 2004 г.) и тази мярка беше вписана под номер N 54/04.
(3)
Белгийските власти изпратиха писмена информация на Комисията с писма от 6 февруари 2004 г. и 14 май 2004 г., заведени съответно на 11 февруари 2004 г. и 19 май 2004 г.
(4)
С писмо от 19 юли 2004 г. Комисията информира Белгия, че мярката е била прехвърлена към регистъра на помощите, за които не е постъпило уведомление, под номер NN 45/04, тъй като е станало видно, че части от средствата са били вече изплатени.
(5)
На 1 септември 2004 г. се състоя неофициална среща между белгийските власти и службите на Комисията.
(6)
Допълнителна информация бе предоставена от белгийските власти с писма от 16 септември 2004 г. и 22 февруари 2007 г., заведени съответно на 20 септември 2004 г. и на 22 февруари 2007 г.
(7)
С писмо от 26 ноември 2008 г. Комисията уведоми Белгия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на тази мярка. Решението бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията покани заинтересованите страни да представят своите мнения относно въпросната мярка.
(8)
С писмо от 19 декември 2008 г., заведено на 26 декември 2008 г., Белгия поиска удължаване на срока за отговор. Това удължаване ѝ бе предоставено с писмо от 13 януари 2009 г. Белгия изпрати мнения с писмо от 25 февруари 2009 г., заведено на 6 март 2009 г.
(9)
Комисията не получи мнения от заинтересованите страни.
(10)
С писмо от 17 юли 2009 г. Комисията зададе допълнителни въпроси на Белгия във връзка с мненията, представени от Белгия. С писмо от 4 септември 2009 г., заведено на 8 септември 2009 г., Белгия поиска удължаване на срока за отговор. Отговорът на Белгия бе получен от Комисията с писмо от 16 октомври 2009 г., заведено на 20 октомври 2009 г.
(11)
На 2 октомври 2009 г. и 30 октомври 2009 г. се състояха две срещи между белгийските власти и службите на Комисията.
(12)
След тези срещи допълнителна информация бе изпратена от Белгия на 14 декември 2009 г., заведена на 16 декември 2009 г. В резултат на едновременното разследване на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията, относно евентуални картелни споразумения между лабораториите на 21 януари 2010 г., 29 септември 2010 г. и 17 януари 2011 г. Белгия представи искания за удължаване на срока. Тези удължения на срока бяха предоставени от Комисията.
(13)
На 22 февруари 2011 г. Комисията изпрати последно искане за информация, на което белгийските власти отговориха с писмо от 6 април 2011 г. Комисията предостави допълнително удължаване на срока, за да даде възможност на Белгия да отговори на въпросите, докато чака резултатите от разследването на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията.
(14)
Белгийските власти отговориха с писмо от 19 май 2011 г., заведено на 25 май 2011 г.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. Контекст (4)
(15)
През януари 2004 г. Комисията получи жалба относно проект на кралски декрет, предвиждащ въвеждането на парафискална такса за финансиране на тестовете за СЕГ.
(16)
Вследствие на тази жалба службите на Комисията поискаха обяснения от белгийските власти. В отговор на това искане на информация белгийските власти посочиха, че от 1 януари 2001 г. тестовете за СЕГ са задължителни за говедата на възраст над 30 месеца и за говедата на възраст над 24 месеца, заклани неотложно (5). Те освен това уведомиха относно проект на кралски декрет относно финансирането на диагностиката на ТСЕ по животните (наричан по-долу „кралският декрет за ТСЕ“). Този проект на кралски декрет бе заведен под номер N 54/04. Белгийските власти посочиха, че този нов проект на кралски декрет е изменение на проекта на кралски декрет, за който Белгия е уведомила през 2001 г. и който е одобрен от Комисията с решение N 21/02 от 13 февруари 2002 г. (6), както и на друг проект, обсъден неофициално с Комисията през 2003 г. Нито един от тези два проекта не е бил обаче реализиран и декретът, за който е изпратено уведомление през 2004 г., представлява тяхното преработване.
(17)
От предоставената от Белгия информация следва, че държавата е покривала, считано от 1 януари 2001 г. (7), разходите за тестове за СЕГ (т.е. разходите за вземане на проби и анализ). Считано от 1 януари 2002 г. разходите за тези тестове са били предварително финансирани от белгийската Служба за помощи и възстановяване (Bureau d’Intervention et de Restitution belge, наричана по-долу „BIRB“) в очакване на политическо решение за постоянна система на финансиране.
(18)
Вследствие на някои забележки, направени от службите на Комисията относно проекта на кралски декрет, за който тя бе уведомена (N 54/04), през май 2004 г. белгийските власти представиха нов проект на кралски декрет, в който се правеше опит да се отговори на забележките, формулирани от Комисията, и се предвиждаше система за заплащане на възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко говедо, което е изпратено за клане, считано от 1 януари 2003 г., и на което трябва да се извърши бърз тест за СЕГ. Белгийските власти заявиха, че тестовете, извършени и предварително финансирани през 2002 г., са били изцяло финансирани чрез непряка държавна помощ, т.е. чрез парафискални такси. От друга страна, белгийските власти посочиха, че сума в максимален размер до 40 EUR на тест е била финансирана, считано от 1 януари 2003 г., посредством парафискални такси. Белгийските власти представиха подробни таблици, описващи разходите за тестовете за СЕГ, считано от 2003 г., и прогноза за финансирането на тези тестове чрез парафискални такси и възнаграждения за услуги. Белгийските власти посочиха, че датите, предвидени за въвеждане на схемата на финансиране, са били 1 юли 2004 г. за възнагражденията за услуги и 1 януари 2005 г. за парафискалните такси.
(19)
Тъй като в проекта на кралски декрет, за който беше изпратено уведомление, се посочва, че вече е отпусната помощ и са събирани такси от 1 януари 2002 г., на 19 юли 2004 г. мярката бе регистрирана като мярка, за която не е изпратено уведомление, под номер NN 45/04. Що се отнася до уведомлението, заведено под номер N 54/04, то бе оттеглено от Белгия.
(20)
От информацията, представена от Белгия през 2004 г., следва, че основната цел е била да се извърши предварително финансиране на тестовете, чиято стойност е трябвало да бъде възстановена по-късно, като идеята е била част от сумата на таксите да се насочи за възстановяване на разходите за предварително финансираните тестове.
(21)
В писмото си от 16 септември 2004 г. белгийските власти говорят за нов проект на кралски декрет, в който идеята за възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко тествано говедо се запазва занапред. Цялата сума, посочена в този нов проект на кралски декрет, беше предназначена да послужи за финансиране на тестовете за СЕГ на говедата, които ще бъдат заклани след влизането в сила на този проект. Възстановяването на сумите над 40 EUR, разрешени от Насоките на Общността за държавна помощ за тестове за ТСЕ, мъртви животни и отпадъци от кланици (8) от 24 декември 2002 г. (наричани по-долу „Насоките за ТСE“), които са били предварително финансирани след 1 януари 2003 г., щеше да бъде предмет на друг проект, който да бъде представен на Комисията и да има за цел възстановяването на тези предварително финансирани суми. Този кралски декрет е приет на 15 октомври 2004 г. (9) и е влязъл в сила на 1 декември 2004 г.
(22)
Съгласно информацията, предоставена от белгийските власти, общият размер на предварително финансираните разходи над максимума от 40 EUR за периода от 1 януари 2003 г. (10) до 30 юни 2004 г. възлиза на 15 237 646 EUR. Според белгийските власти максималният размер от 40 EUR е спазван, считано от 30 юни 2004 г. (11)
(23)
В същото писмо от 16 септември 2004 г. белгийските власти представиха два формуляра с обобщена информация в съответствие с член 19 от Регламент (ЕО) № 1/2004 на Комисията от 23 декември 2003 г. за прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към държавните помощи за малки и средни предприятия, които произвеждат, преработват и търгуват със селскостопански продукти (12).
(24)
Тези две мерки са предмет на две освобождавания под номера XA 53/04 и XA 54/04. Както е посочено в точка 19 и следващите от решението за откриване на официална процедура по разследване, освободената мярка под номер ХА 53/04 включва предварителното финансиране на тестовете за СЕГ (13) с максимален интензитет на помощта 40 EUR на тест и е въведена на 1 януари 2003 г. Правното основание на тази мярка е Законът от 27 декември 2002 г. относно общия бюджет на разходите за 2003 г. Освободената мярка под номер ХА 54/04 предвижда максимален интензитет на помощта 33,38 EUR на тест и е въведена на 15 октомври 2004 г. Тази мярка за помощ е с неопределен срок. Нейното правно основание е Законът от 27 декември 2003 г. относно общия бюджет на разходите за 2004 г.
(25)
В същото писмо от 16 септември 2004 г. и в отговор на въпросите, поставени от службите на Комисията, белгийските власти посочиха, че лабораториите, избрани за извършване на тестовете, трябва да отговарят на много стриктни условия, за да извършват въпросните анализи.
(26)
Скоро след писмата от 14 май 2004 г. и 16 септември 2004 г. белгийските власти изпратиха уведомление за два проекта на кралски декрети относно финансирането на дейностите на Федералната агенция за безопасност на храните в хранителната верига (Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire, наричана по-долу „AFSCA“). Тези мерки са имали за цел въвеждането на такса и на възнаграждение за услуга за дейностите на AFSCA. Те са предмет на Решение C(2005) 4203 от 9 ноември 2005 г. относно държавни помощи N 9/05 и N 10/05 (наричано по-долу „Решението N 9/05 и N 10/05“), посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване. Тези мерки са приети с кралски декрет от 10 ноември 2005 г., определящ таксите, посочени в член 4 от Закона от 9 декември 2004 г. относно финансирането на AFSCA (14), както и с кралски декрет от 10 ноември 2005 г. за възнагражденията за услуги, посочени в член 5 от Закона от 9 декември 2004 г. относно финансирането на AFSCA (15). Тези два кралски декрета са влезли в сила на 1 януари 2006 г. Кралският декрет за таксите предвижда отмяна на кралския декрет от 15 октомври 2004 г., цитиран в съображение 21.
(27)
По-конкретно кралският декрет относно възнагражденията за услуги предвижда задължението кланиците да плащат възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко тествано говедо или еднокопитно животно. Кралският декрет относно таксите предвижда, от своя страна, финансиране на част от тестовете за СЕГ и е възложен за изпълнение на различните сектори. Общата стойност на теста за СЕГ е 44,08 EUR, от които 12 EUR за вземане на проба (които се финансират в рамките на 10,70 EUR от кланицата по силата на кралския декрет относно възнагражденията за услуги и 1,30 EUR от таксата) и 32,08 EUR, които се финансират от таксата, като стойността се плаща пряко на лабораториите от AFSCA. В Решението N 9/05 и N 10/05 Комисията заключи, че финансирането на AFSCA от възнагражденията за услуги не представлява държавна помощ, че финансирането на общите проверки на случаен принцип от фиксираните такси не представлява държавна помощ, че финансирането на част от разходите за тестовете за СЕГ чрез таксите е съвместима държавна помощ и че финансирането на разходите за други тестове/проверки, свързани с производството/предлагането на пазара, е съвместима държавна помощ.
(28)
През декември 2006 г. Комисията изпрати нови въпроси на Белгия относно случая NN 45/04. Тези въпроси бяха свързани по-специално с възстановяването на сумите, изплатени като предварително финансиране след 1 януари 2003 г.
(29)
В отговора си от 22 февруари 2007 г. белгийските власти заявиха, че искат да извършат пълно възстановяване на всички разходи, свързани с анализите за СЕГ, в течение на период от 15 години. На практика посредством новата система за финансиране на AFSCA е създадена система за солидарно възстановяване. Считано от 1 януари 2006 г., всеки оператор заплаща вноска на AFSCA и част от тази такса отива за възстановяване на минали разходи, свързани с предварителното финансиране на тестовете за СЕГ. Всички действащи оператори, които са държали говеда през разглеждания период, участват също във финансирането на тази система.
2.2. Съдържание на жалбите, подадени срещу проекта на кралски декрет за ТСЕ
(30)
Според жалбите във връзка с проекта на кралски декрет за ТСЕ таксата се прилага към всички видове животни, заклани в белгийските кланици, и ще се налага и на вносните продукти. Един жалбоподател твърди, че значителен процент от животните, заклани в белгийските кланици, идва от други държави-членки. Според жалбоподателите таксата представлява дискриминация по отношение на внасяните животни, тъй като тези приходи се използват за възстановяване на разходите за тестове за СЕГ, извършвани на белгийските говеда.
2.3. Съмнения, изразени от Комисията в рамките на откриването на официална процедура по разследване
(31)
Като предварителна стъпка е необходимо да се уточни, че откриването на официалната процедура по разследване се отнася до помощта за финансиране на диагностиката на ТСЕ по животните в Белгия, считано от 1 януари 2001 г., и до механизмите за финансиране на тази помощ, с изключение на помощта, одобрена с решение на Комисията поради съвместимостта ѝ с вътрешния пазар. Конкретно това означава, че помощта, одобрена с Решението N 9/05 и N 10/05 (която се отнася до таксите и възнагражденията за услуги, предназначени за финансиране на AFSCA) няма да бъде оценявана по отношение на съвместимостта ѝ с разпоредбите в областта на държавната помощ, приложими към момента на отпускане на помощта. Настоящото решение се отнася следователно само до помощта за финансиране на тестовете за СЕГ през периода 2001-2006 г. и до нейната система за финансиране, тъй като помощта за тестовете за СЕГ през този период е била предварително финансирана и защото това предварително финансиране е предмет на възстановяване в течение на няколко години.
(32)
С оглед на повече яснота следва да се напомни терминологичната разлика между възнаграждение за услуга и такса: от една страна има дължими суми или възнаграждения за услуги, които покриват разходите за предоставена услуга. В настоящия случай те възлизат на 10,70 EUR и се налагат, считано от 1 декември 2004 г., въз основа на кралския декрет за ТСЕ и след това въз основа на кралския декрет за възнагражденията за услуги, предназначени за финансиране на AFSCA. От друга страна има налози или такси, които се налагат въз основа на кралския декрет от 10 ноември 2005 г., събират се от AFSCA и се дължат от стопанските единици, разположени на белгийска територия и разпределени в 7 сектора (вж. съображение 29 от Решението N 9/05 и N 10/05).
(33)
В решението си за откриване на официална процедура по разследване Комисията установи, че мерките за помощ в полза на финансирането на тестове за СЕГ се финансират и са били финансирани в Белгия чрез субсидии и система за парафискални тежести, състоящи се едновременно от възнаграждения за услуги и от такси. Част от приходите от тези възнаграждения за услуги и такси се насочва, както се твърди, за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете.
(34)
Комисията изтъкна редица проблеми и посочи, че няма достатъчно информация, за да стигне до окончателна оценка на разглежданите мерки: първо, поставя се въпросът за наличие на предимство за получателите на услугите. Всъщност не е ясно дали възнагражденията за услуги за тестовете за СЕГ покриват частта от стойността на тестовете, която не е покрита от съвместима държавна помощ. Не бе известна нито точната стойност на тези тестове, нито източникът на допълнително финансиране, в случай че възнагражденията за услуги се окажат недостатъчни за покриване на общите разходи за тестовете за СЕГ. Не бе установено освен това дали условията, при които AFSCA е предоставяла услугите, са отговаряли на пазарните цени, по-специално поради факта, че белгийските власти не бяха посочили ясно, че подборът на лабораториите е бил извършен чрез открита и прозрачна процедура.
(35)
Второ, не беше ясен механизмът на налозите: по-специално, не бяха ясно определени получателите и вносителите и не беше изяснен механизмът на възстановяване на предварителното финансиране на разходите за тестовете за ТСЕ. Възникнаха допълнителни въпроси във връзка с условията, на които парафискалните такси трябва да отговарят, за да бъдат разглеждани като съответстващи на разпоредбите в областта на държавната помощ, по-специално относно изключването на вносните продукти от парафискалните такси, относно яснотата по въпроса дали изнасяните продукти са облагодетелствани от мярката за помощ, финансирана от таксите, и дали тежестите оказват въздействие върху цената на готовите продукти, доколкото същата се определя от измененията в предлагането и търсенето на свободния пазар.
3. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ БЕЛГИЯ
(36)
Мненията на Белгия в отговор на съмненията, изразени от Комисията в нейното решение за откриване на официална процедура по разследване, бяха получени от Комисията на 27 февруари 2009 г. Те могат да бъдат обобщени по следния начин:
3.1. Квалификация на финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ
(37)
На първо място, Белгия оспорва квалификацията като държавна помощ на финансирането на тестовете за СЕГ, направена от Комисията, поради задължителния характер на тези тестове. Всъщност Белгия твърди, че задължението за извършване на тестовете за СЕГ е възложено с Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2001 г. относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (16), с оглед опазване на общественото здраве. В подкрепа на своята теза Белгия цитира две решения (17), в които Съдът на Европейския съюз е постановил, че разходите за проверките, извършени за опазване на общественото здраве, не могат да бъдат разглеждани като компенсация за предоставена услуга и че задължение на властите е да покрият тези разходи. Белгия признава, че въпросните решения се отнасят до свободното движение на стоки, а не до държавната помощ, но счита, че изложените съображения могат да бъдат приложени към областта на държавната помощ.
(38)
От друга страна, Белгия посочва, че тъй като Регламент (ЕО) № 999/2001 не изисква разходите за проверките да бъдат понесени от предприятията, всяка държава-членка може да избере „нормална“ система за финансиране на тестовете за СЕГ. Според Белгия критерият за избирателен характер на държавната помощ трябва следователно да се оценява по отношение на тази нормална система (18). За държавна помощ може да се говори само когато някои сектори или предприятия са облагодетелствани от специално третиране спрямо нормалната система, избрана от Белгия. Според Белгия Комисията, изглежда, счита, че е нормално разходите да бъдат понесени от земеделските производители, което обаче не следва от действащите разпоредби. Ако различни системи на финансиране на тестове за СЕГ могат да доведат до нарушаване на конкуренцията, това трябва според Белгия да се реши чрез хармонизиране на законодателствата (19), но съвсем не е проблем на държавна помощ. Белгия цитира също решението по делото GEMO (20), но счита, че това не променя нейния подход в конкретния случай. В писмото си от 16 октомври 2009 г. Белгия повтаря, че не е съгласна с квалификацията на финансирането като държавна помощ, направена от Комисията в нейното решение за откриване на официална процедура по разследване. Въпреки това, в дух на сътрудничество, Белгия възприема логиката на Комисията, за да изясни въпросите, повдигнати в решението за откриване на официална процедура по разследване.
3.2. Квалификация на възнаграждението за услуга
(39)
Белгия счита, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо не следва да се счита за държавна помощ.
(40)
Според Белгия за държавна помощ може да става въпрос само когато се дава предимство в полза на едно или повече предприятия. Следователно в рамките на възнаграждението за услуга може да става въпрос за предимство само когато полученото предимство е по-голямо от изплатената сума. Ако част от тестовете за СЕГ се финансира от властите, окончателното предимство в полза на земеделския производител отговаря на стойността на теста след приспадане на изплатеното възнаграждение за услугата.
(41)
Белгия продължава тази линия на разсъждение, като твърди, че в случай на възстановяване това би означавало да се иска по-голямо общо плащане от страна на земеделския производител. В действителност, ако трябва да се възстанови цялата стойност на теста, това би означавало, че в крайна сметка към тази стойност се добавя сумата на възнаграждението за услугата, която е била вече изплатена.
(42)
Белгия подчертава, че в съдебната практика на Съда на Европейския съюз става въпрос за държавна помощ само когато приходите от таксите се използват в полза на специфична група и не облагодетелстват в еднаква степен всички, които са платили такса (21). В разглеждания случай възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо е задължително за икономическите оператори, които участват в производството на говеждо месо. Сумата от 10,70 EUR, използвана за теста, не представлява икономическо предимство за тях и не може следователно да се счита за държавна помощ по смисъла на член 107 от ДФЕС.
(43)
Според Белгия Комисията е следвала подобна линия на разсъждение в Решението N 9/05 и N 10/05. Белгия посочва, че в това решение възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR не е било квалифицирано като държавна помощ (вж. съображение 98 от решението). Подобна е логиката в Решение N 21/02, където част от разходите за тестовете за СЕГ, финансирани частично от таксите на сектора, не са счетени за държавна помощ.
(44)
В писмото си от 16 октомври 2009 г. белгийските власти посочиха, че възнаграждението за услуга се е изплащало от земеделския производител и се е отнасяло до част от стойността на тестовете за СЕГ. В отговор на въпроса на Комисията дали размерът на възнаграждението за услуга отговаря на действителната стойност на услугите, извършени от лабораториите, Белгия отговори, че възнаграждението се е отнасяло само до част от разходите за тестовете за СЕГ, както е посочено в Решението N 9/05 и N 10/05. Разсъжденията на Комисията в същото решение, изложени в съображения 61-66 и стигащи до заключението за равностойност на разходите за предоставените услуги и размера на възнагражденията за услуги, се отнасят до услуги, различни от тестовете за СЕГ. Белгия повтаря, че що се отнася до тестовете за СЕГ, в Решението N 9/05 и N 10/05 се заключава, че услугата под формата на тестове за СЕГ наистина представлява държавна помощ, но че сумата на възнаграждението за услуга (т.е. 10,70 EUR) не представлява помощ и следва да бъде извадена от стойността на тестовете.
3.3. Липса на свръхкомпенсация и съответствие на цените на тестовете с пазарните цени
(45)
Белгия се позовава на точка 132 от Насоките на Общността за държавната помощ в сектора на земеделието и горското стопанство през 2007-2013 г. (22) (наричани по-долу „Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г.“), където е посочено, че 40 EUR на тест представлява„към настоящия момент най-ниската цена, предлагана в Общността“. Считано от юли 2005 г. цените, предлагани от AFSCA, са под 40 EUR. Това показва според белгийските власти, че цените в Белгия съответстват на пазарните цени. В Решението N 9/05 и N 10/05 Комисията признава, че лабораториите са подбирани чрез открити, прозрачни и недискриминационни процедури и че не може да се приеме, че доставчиците на услуги (т.е. лабораториите) получават държавна помощ. Междувременно положението остана непроменено. От друга страна, белгийските власти в областта на конкуренцията извършват понастоящем разследване относно ценови картели между лабораториите в рамките на тестовете за СЕГ. Според белгийските власти това показва ясно, че те не искат по никакъв начин да се заплаща допълнителна цена на лабораториите. В писмото си от 16 октомври 2009 г. белгийските власти посочиха, че ще бъде проучено евентуално картелно споразумение за цените между лабораториите и че това разследване следва по принцип да приключи през първото тримесечие на 2010 г.
3.4. Такса върху вноса и износа
(46)
Белгийските власти посочват, че таксите и възнагражденията за услуги не са били никога прилагани към вноса и износа. Само предприятията, установени в Белгия, са длъжни да заплащат такса и само за говедата, заклани в Белгия и на възраст над 30 месеца, се плаща възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR.
(47)
Белгия подчертава, че Комисията е проучила вече тези мерки в рамките на Решението N 9/05 и N 10/05 и е заключила, че таксите не са дискриминационни спрямо вносните или износните продукти и не противоречат на разпоредбите на Договора.
3.5. Липса на механизъм, чрез който кланиците да прехвърлят възнаграждението за услуга върху производителите или върху други участници на пазара
(48)
Белгийските власти посочват, че кланиците прехвърлят разходите за възнаграждения за услуги върху своите клиенти, както всяко нормално предприятие прехвърля направените разходи върху клиентите си. По този начин това прехвърляне се осъществява чрез нормалните пазарни механизми. От друга страна, фактът на отразяване на разходите за възнаграждението за услуга в отделна позиция във фактурите, издавани на производителите, представлява нормална практика. В това отношение Белгия цитира съображения 93 и 95 от Решението N 9/05 и N 10/05, където критериите, предвидени в точка 25 от Насоките за ТСE, се считат за изпълнени.
3.6. Квалификация на получателите като малки и средни предприятия (наричани по-долу „МСП“)
(49)
Белгия посочва, че всички земеделски производители в Белгия са МСП въз основа на следните обстоятелства: в тях работят по-малко от 250 лица, годишният им оборот не надвишава 40 милиона евро или общият годишен баланс не надвишава 27 милиона евро и 25 % или повече от предприятието не са собственост на друго предприятие или на други предприятия, които не са МСП.
3.7. Мнения относно съвместимостта на помощта през трите периода, определени в решението за откриване на официална процедура по разследване (2001-2003 г.; 2003-2007 г.; след 2007 г.)
(50)
Периодът от 1 януари 2001 г. до 1 януари 2003 г. не изисква особени мнения от страна на Белгия, тъй като самата Комисия е стигнала до заключение за вероятна съвместимост в съображение 80 от решението за откриване на официална процедура по разследване. Белгия посочва все пак, че помощта не е надвишавала 100 % от понесените разходи и е готова да представи допълнителна информация в това отношение, ако е необходимо.
(51)
Белгия изтъква обаче, че тази информация се предоставя само като допълнение, като се има предвид нейното първоначално становище, според което не може да става въпрос за държавна помощ в настоящия случай, тъй като право на Белгия е да избере как да финансира своите тестове за СЕГ.
(52)
Белгия посочва, че през периода от 1 януари 2003 г. до 1 януари 2007 г. не е изплащана помощ, надвишаваща 100 % от стойността на теста. Белгия се позовава на Решението N 9/05 и N 10/05, в което този въпрос е бил вече проучен.
(53)
Що се отнася до периода след 1 януари 2007 г., Белгия не е предоставяла помощ, надвишаваща 40 EUR, тъй като стойността на тестовете е била под 40 EUR.
(54)
В допълнение на своите мнения Белгия представя подробна хронология на мерките, предприети в рамките на финансирането на тестовете за СЕГ. Тъй като тези данни са включени в голямата си част в описателния раздел на настоящото решение, в настоящия раздел хронологията не се възпроизвежда изцяло. Някои елементи ще бъдат все пак представени и по-долу.
(55)
Хронологията на финансирането на тестовете за СЕГ може да бъде представена, както следва:
-
от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г.: финансиране в пълен размер на тестовете от държавата,
-
от 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г.: предварително финансиране на тестовете от BIRB. Общият размер на предварителното финансиране от BIRB възлиза на 67 156 527,65 EUR,
-
от 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г.: предварително финансиране от AFSCA,
-
от 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г.: възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо по силата на кралския декрет от 15 октомври 2004 г., към която е добавено финансиране от AFSCA от резервите на последната и от подлежащия на възстановяване аванс, предоставен ѝ от държавата,
-
след 1 януари 2006 г.: финансиране чрез възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо и такси, наложени на 7 различни сектора (23). Тези такси служат също за възстановяване на разходите за тестовете за СЕГ, които са били предварително финансирани, считано от 1 януари 2002 г. Впоследствие възнаграждението за услуга е било индексирано на 11,07 EUR, считано от 1 януари 2008 г.
(56)
Цените на тестовете за СЕГ са, както следва:
(В евро)
Период
Общи разходи за тестовете (24)
Размер на възнаграждението за услуга
1.1.2001 г. - 31.1.2001 г.
111,81
/
1.2.2001 г.-31.3.2001 г.
89,50
/
1.4.2001 г.-31.12.2001 г.
64,71
/
1.1.2002 г.-15.3.2002 г.
64,74
/
16.3.2002 г.-31.12.2003 г.
63,45
/
1.1.2004 г.-15.1.2004 г.
63,42
/
16.1.2004 г.-30.6.2004 г.
53,88
/
1.7.2004 г.-30.11.2004 г.
43,44
/
1.12.2004 г.-31.12.2004 г.
43,44
10,70
1.1.2005 г.-30.6.2005 г.
43,47
10,70
1.7.2005 г.-31.12.2005 г.
38,62
10,70
1.1.2006 г.-30.9.2006 г.
40,35
10,70
1.10.2006 г.-31.12.2006 г.
39,32
10,70
1.1.2007 г.-31.12.2007 г.
39,35
10,70
1.1.2008 г.-31.12.2008 г.
39,38
11,07
3.8. Отговори на допълнителните въпроси, поставени от Комисията
(57)
В писмото си от 16 октомври 2009 г. Белгия внесе редица уточнения в отговор на въпросите, поставени от Комисията на 24 юли 2009 г. вследствие на мненията, представени от Белгия. На първо място, Белгия потвърди своето становище, според което държавите-членки не са длъжни да изискват от икономическите оператори да покриват разходите за тестовете за СЕГ. Тъй като става въпрос за разходи за опазване на общественото здраве, разходите за проверките, наложени от публичните власти, не могат да бъдат разглеждани като насрещна престация за предоставена услуга и да бъдат наложени на икономическите оператори. Независимо от това, в интерес на сътрудничеството, Белгия предпочита да отговори на въпросите на Комисията, възприемайки логиката на решението за откриване на официална процедура по разследване.
(58)
Относно частта на финансирането от Общността Белгия потвърди, че то действително е включено в съобщените по-рано числени данни.
(59)
След това Белгия посочи, че що се отнася до финансирането през периода от 30 юни 2004 г. до 31 декември 2005 г., то е било извършено от AFSCA от източниците на финансиране, с които последната е разполагала и които е получила от предишните организации, на чиято база е основана. През този период не е имало парафискални такси.
(60)
Комисията бе поставила въпроси относно връзката между сумата от 15 237 646 EUR с тази от 67 156 527,65 EUR, посочена в мненията на Белгия (вж. съображение 55). Белгия отговори, че сумата от 15 237 646 EUR е включена изцяло в тази от 67 156 527,65 EUR. От друга страна, белгийските власти проявиха готовност да направят изчисления за проверка на точността на посочената сума.
(61)
Относно възнагражденията за услуги Белгия посочи, че те са били за сметка на земеделските производители и не могат да представляват държавна помощ. Белгия се позовава в това отношение на Решението N 9/05 и N 10/05, в което е посочено, че само 33,38 EUR от общата цена, възлизаща на 44,08 EUR, представляват държавна помощ. Сумата от 10,70 EUR не представлява помощ и затова е била извадена от цената на теста при оценката на съвместимостта с максималния интензитет от 40 EUR на тест.
(62)
За всеки случай Белгия твърди, че единствената разлика със системата, одобрена от Комисията в Решението N 9/05 и N 10/05, е индексирането на размера на възнаграждението за услуга, който от 10,70 EUR е станал 11,07 EUR.
(63)
В писмото си от 1 декември 2009 г. Белгия коригира числените данни, представени по-рано относно броя на извършените тестове. Тя посочи, че тези числени данни заменят дадените по-рано в писмата преди и след решението за откриване на официална процедура по разследване.
(64)
Тези изменения се основават на факта, че отчетеният по-рано брой на взетите проби е бил погрешен. Всъщност първите изчисления са се основавали на теоретичния брой от 3 проби на час, докато в действителност на място са били вземани 12 проби на час. Това увеличение на броя на тестовете на час е довело до по-ниска стойност на всяко вземане на проба, което се е отразило и на общата стойност на един тест, тъй като в стойността на тестовете влиза почасова ставка, която се оказва намалена поради по-големия брой вземания на проби за един час. Освен това общият брой на закланите животни през 2003 и 2004 година бе по-малък в сравнение с числените данни, представени по-рано. Числените данни, посочени в писмото на Белгия от 1 декември 2009 г., са данните за броя на говедата, заклани за консумация от човека, които са съобщени на Комисията за 2003 и 2004 година.
(В евро)
2003 г.
Лабораторни разходи
Почасова ставка: ветеринари
Разходи за вземане на проба
Разходи за тестов комплект
Общо разходи
Интервенция
над 40 EUR/тест
януари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
февруари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
март
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
април
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
май
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
юни
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
юли
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
август
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
септември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
октомври
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
ноември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
декември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(В евро)
2004 г.
Лабораторни разходи
Почасова ставка: ветеринари
Разходи за вземане на проба
Разходи за тестов комплект
Общо разходи
Интервенция
над 40 EUR/тест
1-15 януари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16-31 януари
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
февруари
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
март
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
април
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
май
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
юни
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
юли
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
август
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
септември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
октомври
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
ноември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
декември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Въз основа на таблицата, дадена към съображение 64, Белгия заключи, че, считано от 1 юли 2004 г., общите разходи за тестовете за СЕГ са под 40 EUR.
(66)
На това основание белгийските власти предоставиха също корекция на таблицата, предоставена преди откриването на официалната процедура по разследване и поместена в съображение 25 от решението за откриване. Последните представени числени данни са реални цифри, а не прогнози, както е било преди това. От тази информация следва, че общият размер на предварителното финансиране възлиза не на 15 237 789,90 EUR, каквато е била първоначалната прогноза, а на 6 619 810,74 EUR.
Период
Цена на теста (EUR)
Брой на тестовете
Общо (EUR)
1.1.2003 г.-
15.1.2004 г.
Непряка държавна помощ
40,00
373 550
14 942 015,90
Стойност на теста 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Общо
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004 г.-
30.6.2004 г.
Непряка държавна помощ
40,00
160 551
6 422 043,10
Такси
22,02
160 551
860 286,19
Общо
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003 г.-
30.6.2004 г.
Общ предварително финансиран бюджет над максималната сума от 40 EUR
6 619 810,74
(67)
Белгия посочва също, че ако разследването на белгийските власти в областта на конкуренцията установи, че цените на тестовете за СЕГ, извършвани от лабораториите, са били завишени в резултат на евентуално неправомерно картелно споразумение между лабораториите, тя поема задължението да възстанови надплатената част от цената, ако е необходимо и чрез започване на съдебни процедури пред компетентните съдилища.
(68)
В писмото си от 6 април 2011 г. белгийските власти потвърдиха, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR е било предназначено само за заплащане на теста за СЕГ от получателя, който действително се е ползвал от него в този момент, а не служи за възстановяване на предварителното финансиране на извършени преди това тестове за СЕГ.
(69)
В същото писмо от 6 април 2011 г. белгийските власти посочиха, че общият размер на предварителното финансиране от BIRB е 67 156 527,65 EUR. AFSCA е възстановила част от тази сума, както следва:
Възстановени от AFSCA:
2005 г.
4 477 102 EUR
2006 г.
4 477 102 EUR
2007 г.
Няма възстановяване (удължаването на срока е поискано и получено при плащане на лихви)
2008 г.
194 901 EUR (лихви върху отложеното възстановяване)
От 2008 г. насетне
Без възстановяване на BIRB - Рамков закон от 22.12.2008 г.
Остават за възстановяване
58 202 323 EUR
(70)
Белгия посочи, че правителството е решило да спре възстановяването на предварителното финансиране на BIRB, така че получените суми ще бъдат включени в положителното салдо на AFSCA. Това салдо следва да се разглежда като възстановяване на разходите за тестовете за СЕГ.
(71)
Относно заплащането от производителя на разходите за тестовете за СЕГ Белгия потвърди, че няма специален режим, задължаващ кланиците да фактурират на производителя сумата на възнаграждението за услуга за теста за СЕГ, но че това се прави по тяхна инициатива. Белгия представи няколко примера на фактури, откъдето се вижда ясно, че фактурирането на сумата на възнаграждението за услуга е направено като отделна позиция във фактурите. Става въпрос за документ за покупка, който кланицата издава на производителя и в който сумата на възнаграждението за услуга е извадена от общата сума, платима от кланицата на производителя за покупката на животното. Според Белгия това е доказателство, че производителят е този, който в крайна сметка заплаща теста за СЕГ на AFSCA.
(72)
В последното си писмо от 25 май 2011 г. белгийските власти посочиха, че размерите на помощта могат да бъдат предмет на кумулативно прилагане на минималната помощ, както е предвидено в Регламент (ЕО) № 1860/2004 на Комисията от 6 октомври 2004 г. относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО спрямо минималните помощи в секторите на земеделието и рибарството (25), и на съвместимата помощ от 40 EUR на тест за периода, през който регламентът е бил в сила.
4. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(73)
В рамките на настоящата процедура Комисията не получи мнения от трети заинтересовани страни.
5. ОЦЕНКА
5.1. Преценка на наличието на помощ
(74)
Като предварителна стъпка Белгия посочи в мненията си относно решението за откриване на официална процедура по разследване, че според нея разходите за тестовете за СЕГ са финансирани от държавите-членки поради задължителния им характер и че няма общностна разпоредба, която да изисква разходите за проверките да се поемат от предприятията. От друга страна, Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. и практиката на Комисията ясно сочат, че различните равнища на разходите за тестовете може да предизвикат нарушаване на конкуренцията и че повечето държави предоставят помощ за покриване на цената на тестовете, следователно е необходимо регламентиране на интензитета, с цел да бъде ограничено нарушаването на конкуренцията, предизвикано от тази помощ. По-специално в Насоките за ТСE е ясно посочено, че помощта, предоставяна от държавите, създава рискове от нарушаване на конкуренцията. В точка 24 от Насоките за ТСE например се определя, че „считано от 1 януари 2003 г., по отношение на задължителните изследвания за СЕГ, извършвани при говеда, заклани за консумация от хората, общият размер на пряката и непряката публична помощ, включително плащанията от Общността, не може да надхвърля общо 40 EUR на тест. Задължението за извършване на изследвания може да се основава на общностното или националното законодателство.“ Тези насоки бяха представени на държавите-членки, които бяха призовани да предприемат подходящи мерки и да приведат своите режими в съответствие с тези насоки. Освен това в Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. квалификацията на тестовете за СЕГ като държавна помощ е изложена в точка 132, буква е) и следващите. От друга страна е важно да се подчертае, че Решението N 9/05 и N 10/05, където част от финансирането на тестовете за СЕГ е квалифицирано като помощ, не бе обжалвано от белгийските власти, което косвено означава, че белгийските власти са приели тази квалификация на помощта за финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ.
(75)
От гореизложеното може да се направи изводът, че оспорването от страна на Белгия на квалификацията на помощта за финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ поради задължителния характер на тези тестове е неоснователно, като се имат предвид приложимите и прилагани от дълги години разпоредби.
(76)
Следователно Комисията разглежда въпросните мерки в светлината на член 107 от ДФЕС. Член 107, параграф 1 от ДФЕС предвижда, че с изключение на дерогациите, предвидени от Договора, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(77)
За да попадне дадена мярка в обхвата на приложение на член 107, параграф 1 от ДФЕС, трябва да са изпълнени едновременно следните четири условия: 1. мярката трябва да е финансирана от държавата или чрез използване на държавни ресурси и да може да бъде приписана на държавата; 2. трябва да се отнася избирателно за определени предприятия или производствени сектори; 3. трябва да осигурява икономическо предимство на предприятията получатели; 4. трябва да засяга търговията в рамките на Съюза и да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията.
(78)
В следващите съображения тези четири критерия ще бъдат приложени към мерките, които биха могли да представляват държавна помощ.
(79)
Както е посочено в съображение 55, за финансиране на разходите за тестовете за СЕГ са използвани различни системи на финансиране. В рамките на проучването на критерия за наличие на държавни ресурси, настоящото решение разграничава различните начини на финансиране на тестовете за СЕГ.
5.1.1. Наличие на държавни ресурси
5.1.1.1. От 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г.
(80)
През периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г. разходите за тестовете за СЕГ са били финансирани изцяло от държавата. Няма съмнение, ч в този случай става въпрос за финансиране чрез използване на държавни ресурси.
5.1.1.2. От 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г.
(81)
През следващия период, т.е. от 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г., тестовете са били предварително финансирани от BIRB, в очакване на структурно решение за финансирането на тестовете. BIRB е държавна федерална структура с юридическа правосубектност, създадена след преобразуване на предишната Белгийска служба за икономика и земеделие (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture, OBEA) и отдел „Земеделие“ на предишната Централна служба за квоти и лицензи (Office Central des Contingents et Licences, OCCL). Това е парадържавна агенция от категория В, подчинена на министъра на земеделието и средните класи. BIRB е разплащателна агенция, одобрена в рамките на общата селскостопанска политика и финансирана от ФЕОГА (26). Тя може освен това да бъде натоварвана със задачи, произтичащи от селскостопанската политика на федералното правителство или на регионалните правителства. За да може да балансира своя административен бюджет, BIRB разполага с държавна субсидия, вписана в бюджета на нейните правомощия за надзор на федерално равнище (Service public fédéral Économie) (Държавна федерална служба „Икономика“), и с някои собствени приходи (приходи от някои възнаграждения за услуги и от ограничени инвестиции). С оглед на гореизложеното финансирането чрез използване на BIRB представлява финансиране от държавни ресурси.
5.1.1.3. От 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г.
(82)
От 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г. тестовете са били предварително финансирани от AFSCA. Според съществуващите тогава законодателни разпоредби (т.е. основно Закона от 4 февруари 2000 г. относно създаването на AFSCA (27) AFSCA се финансира по-специално от различни приходи, като дължими суми, такси и възнаграждения за услуги, административни глоби, случайни приходи, дарения, завещания и пр. (28) AFSCA е държавна структура с юридическа правосубектност, класифицирана в категория А, предвидена от Закона от 16 март 1954 г. относно контрола на някои органи от обществен интерес (29). От изложените съображения следва, че финансиранията, предоставени от AFSCA, представляват държавни ресурси и че отпускането им се решава от публичните власти, тъй като AFSCA е подчинена йерархично на министъра, отговарящ за общественото здраве.
5.1.1.4. От 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г.
(83)
Що се отнася до периода от 1 декември 2004 г. (дата на влизане в сила на кралския декрет от 15 октомври 2004 г.) до 31 декември 2005 г. (дата на влизане в сила на кралските декрети от 10 ноември 2005 г.), тестовете за СЕГ са били финансирани чрез възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо, към което е добавено финансиране от AFSCA от резервите на последната и от подлежащия на възстановяване аванс, предоставен на агенцията от държавата.
(84)
Частичното финансиране, осъществено от AFSCA и произхождащо от нейните собствени средства, представлява държавен ресурс (вж. съображение 82).
(85)
Що се отнася до това, дали възнагражденията за услуги представляват държавни ресурси, може да става дума за държавни ресурси, ако се окаже, че възнагражденията за услуги не покриват изцяло действителната стойност на услугите, която имат за цел да възстановят. В действителност, ако няма съответствие между стойността на предоставената услуга и възнаграждението за услугата, излишъкът представлява държавен ресурс, с който може да разполага държавната структура, на която е изплатено това възнаграждение. Ето защо е важно да се провери дали възнагражденията за услуги, изплатени на AFSCA за тестовете за СЕГ, представляват плащания за услугите на AFSCA, които действително са предоставени на предприятията, и дали те са били определяни на базата на пазарната цена (вж. съображение 54 от решението за откриване на официална процедура по разследване). Този въпрос е обсъден по-долу при разглеждането на понятието за предимство.
5.1.1.5. След 1 януари 2006 г.
(86)
Що се отнася до периода след влизането в сила на кралските декрети от 10 ноември 2005 г., т.е. до периода, започнал на 1 януари 2006 г., следва да се проучи дали възнагражденията за услуги и таксите, определени от тези декрети, представляват държавни ресурси. Този въпрос бе вече проучен в рамките на Решението N 9/05 и N 10/05. В съображение 44 от него бе посочено, че по принцип таксите представляват държавни ресурси и че възнагражденията за услуги може да представляват държавни ресурси, ако се окаже, че тези възнаграждения не покриват изцяло действителната стойност на услугите, която имат за цел да възстановят. В случая с тестовете за СЕГ същите са финансирани отчасти чрез възнаграждения за услуги и отчасти - чрез такси. В Решението N 9/05 и N 10/05 се заключава, че финансирането на част от стойността на тестовете за СЕГ посредством възнаграждения за услуги не представлява държавна помощ и че финансирането посредством такси е съвместима държавна помощ. Както е посочено в съображение 34 от решението за откриване на официална процедура по разследване, помощта, одобрена с решение на Комисията, не е предмет на настоящото решение и следователно няма да бъде проучвана отново тук.
(87)
От друга страна, в светлината на информацията, предоставена от Белгия след откриването на официалната процедура по разследване, се оказа, че приходите от таксите са били отчасти използвани през 2005 г. и 2006 г. за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете за СЕГ, надвишаващо 40 EUR през периода от 1 януари 2003 г. до 1 декември 2004 г. Това обаче не беше посочено в Решението N 9/05 и N 10/05. Следователно част от таксите е служила за финансиране на тестовете за СЕГ, извършени през периода от 1 януари 2003 г. до 1 декември 2004 г., като целта е била да бъдат възстановени солидарно от земеделските производители предварително финансираните разходи за задължителните тестове за СЕГ над максималния размер от 40 EUR.
(88)
Насочването на част от приходите от тези такси за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете не променя по никакъв начин квалификацията им като държавни ресурси, дадена в Решението N 9/05 и N 10/05.
5.1.2. Избирателно предимство за дадено предприятие
(89)
При разследването за наличие на предимство е важно да се направи разлика между мерките, финансирани чрез държавни ресурси, включително такси, от една страна, и мерките, финансирани чрез възнаграждения за услуги, от друга страна.
(90)
Относно мерките, финансирани чрез държавни ресурси, включително такси, Комисията винаги е считала (30), че ако държавата финансира разходите за задължителните проверки, свързани с производството или пускането на пазара на продукти, това следва да се разглежда като избирателно предимство за предприятията (31). В действителност държавата е облекчила тежести, които обикновено са включени в бюджета на дадено предприятие. От гореизложеното може да се заключи, че земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на тестове за СЕГ по силата на действащото през разглеждания период законодателство, осъществяват стопанска дейност и са се възползвали от държавна помощ чрез финансирането на тестовете за СЕГ от държавата, считано от 1 януари 2001 г.
(91)
Доводите, изложени от Белгия (вж. съображение 37 и следващите), че финансирането на тестовете за СЕГ е наложено с цел опазване на общественото здраве и че държавата-членка е тази, която избира нормалната система за финансиране на тестовете за СЕГ, не могат да бъдат приети поради основанията, посочени в съображение 74. В по-специфичния контекст на оценката на избирателността, Белгия изтъква довода, че за избирателност може да се говори само когато някои сектори или предприятия са облагодетелствани от специално третиране спрямо нормалната система. Фактът, че са налице разлики между отделните държави-членки относно финансирането на тестовете за СЕГ и че това може да доведе до нарушаване на конкуренцията, според Белгия не е въпрос на държавна помощ, а на хармонизиране на законодателствата.
(92)
Този довод обаче не може да бъде приет. Както е посочено в Решението N 9/05 и N 10/05, критерият за избирателност е изпълнен, когато предимството се дава само на някои предприятия или на даден сектор на дейност. В конкретния случай, на национално равнище финансирането на тестовете за СЕГ от държавата облагодетелства само един определен сектор, а именно сектора за отглеждане на животни, подлагани на тестове за СЕГ. На общностно равнище финансирането на тестовете за СЕГ в полза на белгийските предприятия от държавата или посредством държавни ресурси дава на тези предприятия предимство спрямо техните конкуренти от други държави, в които финансирането на задължителните тестове за СЕГ не се поема от държавата, нито от държавни ресурси. В преамбюла към Насоките за ТСE (точки 8 и 9) ясно е посочено, че извършваното хармонизиране, задължаващо сектора да покрие разходите, е бавно и че Комисията е решила поради това да поясни и да измени своята политика в областта на държавната помощ по отношение на разходите, породени от тестовете за СЕГ. Точка 24 от Насоките за ТСE определя от своя страна, че задължението за извършване на изследвания може да се основава на общностното или на националното законодателство. В тази точка е посочено ясно, че няма общностно хармонизиране по отношение на задължението за извършване на тестовете, което ще рече, че това може да доведе и до избирателна помощ, поставяща в по-благоприятно положение предприятията в определена държава-членка. В заключение, мерките, финансирани посредством използване на държавни ресурси, в това число такси, дават избирателно предимство на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти от говеда, подложени задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство, тъй като намаляват разходите на тези получатели. Тези предимства не се предоставят чрез преки плащания, а чрез поемане на разходите за тестовете за СЕГ от страна на публичните власти, заплащащи пряко стойността на тестовете на лабораториите, които ги извършват по искане на кланиците и фактурират разходите на AFSCA.
(93)
Относно мерките за помощ, финансирани чрез възнаграждения за услуги, е важно да се провери дали чрез тези възнаграждения се предоставя предимство. Както е посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване (в съображения 61 и 62), може да става дума за предимство само ако тези възнаграждения за услуги са по-малки от реалните разходи за услугите, действително предоставени от AFSCA на икономическите оператори. Важно е също да се провери дали таксите представляват плащания за услугите на AFSCA, действително предоставени на предприятията. По-конкретно, въпросът е да се разбере дали е било дадено предимство на кланиците и производителите, които са платили възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо през периода от 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г., и дали същите действително са се възползвали от услугите, предоставяни от AFSCA.
(94)
Белгийските власти посочиха в отговора си на решението за откриване на официална процедура по разследване, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо е било единственият източник за финансиране на AFSCA за покриване на разходите за тестовете за СЕГ, с изключение на резервите на AFSCA и подлежащия на възстановяване аванс, предоставен от държавата. Заплащането на възнаграждението за услуга се извършва от кланиците. Белгийските власти заявиха, че кланиците не са били правно задължени да фактурират сумата на възнаграждението за услуга на своите клиенти, но че практиката на кланиците е да фактурират разхода за възнаграждението за услуга на производителите като отделна позиция. Това бе доказано от Белгия чрез няколко примера на фактури, откъдето се вижда ясно, че кланиците фактурират на производителите сумата на възнаграждението за услуга като отделна позиция. Според Белгия не е необходимо формално регламентиране на начина, по който кланиците прехвърлят на производителите или на други евентуални получатели на услугите изплащаното от тях възнаграждение за услуга, тъй като този разход се фактурира на производителите подобно на други разходи, възникващи при клането и фактурирани на производителите.
(95)
От гореизложеното може следователно да се заключи, че съмнението, изразено при откриването на официална процедура по разследване в съображение 44, че таксата за кланиците е значително по-висока, отколкото за други получатели на услугата, бе разсеяно от представената от Белгия информация относно фактурирането на производителите на това възнаграждение за услуга.
(96)
Колкото до въпроса дали цената на тестовете за СЕГ е пазарната цена, Белгия заяви пред Комисията, първо, че от юли 2005 г. цените, предлагани от AFSCA, са под 40 EUR, докато в Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. се посочва 40 EUR като най-ниската цена, предлагана в Общността по същото време. Това показва, че цените съответстват на цените, практикувани другаде в Европа през определения период. Второ, Белгия отговори на решението за откриване на официална процедура по разследване, че положението е същото, като положението, разглеждано в Решението N 9/05 и N 10/05, което заключи, че определянето на доставчиците на услуги е извършено чрез прозрачни и недискриминационни процедури (вж. съображение 82 от Решението N 9/05 и N 10/05). Трето, Комисията взема предвид поетия от Белгия ангажимент да предприеме всички възможни правни мерки, за да бъдат възстановени надплатените суми за цените на тестовете, в случай че разследванията на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията, установят неправомерно картелно споразумение между лабораториите, което е довело до завишаване на цените на тестовете. Въз основа на тези съображения Комисията заключи, че възнагражденията за услуги не могат да се разглеждат като държавни ресурси, тъй като възнагражденията за услуги, изплатени на AFSCA за тестовете за СЕГ, представляват плащания за услугите на AFSCA, които действително са предоставени на предприятията, и са били определяни на базата на пазарната цена.
(97)
Може да се заключи, в съответствие с Решението N 9/05 и N 10/05, че чрез възнаграждението за услуга не е предоставено предимство нито на кланиците, нито на производителите, тъй като то представлява заплащане за услуга, от която се е ползвал дължащия възнаграждението, и тъй като цената на теста е определена на базата на пазарната цена. Това заключение позволява също да се заключи, че липсва финансиране чрез използването на държавни ресурси, тъй като цената на теста съответства на пазарната цена.
5.1.3. Нарушаване на конкуренцията и последици за търговията в Съюза
(98)
По отношение на останалите условия за прилагане на член 107, параграф 1 от ДФЕС мярката може да окаже въздействие върху позицията на Белгия в този сектор (32). Тъй като белгийските предприятия действат на силно конкурентен международен пазар, мярката нарушава или има опасност да наруши конкуренцията (33) и засяга търговията между държавите-членки.
5.1.4. Заключения относно характера на „помощ“ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(99)
В светлината на гореизложеното Комисията смята, че финансирането на тестовете за СЕГ чрез използване на такси и други държавни ресурси, като посочените по-горе, е предимство, финансирано от държавни ресурси. Това предимство нарушава или заплашва да наруши конкуренцията, като поставя в по-благоприятно положение определени предприятия и производства, щом като може да засегне търговията между държави-членки. Предимството се предоставя на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство. Следователно Комисията заключава, че тези мерки попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС. От друга страна, онази част от тестовете за СЕГ, които се финансират от възнаграждения за услуги, не представляват помощ, тъй като изплащащите възнаграждението за услуга получават услуги, доставени на пазарна цена.
5.2. Неправомерност на помощта
(100)
След 1 януари 2001 г. белгийските власти не са уведомили Комисията по смисъла на член 108, параграф 3 от ДФЕС относно мерките за помощ, състоящи се във финансирането на тестовете за СЕГ. Помощта, попадаща в приложното поле на Регламент (ЕО) № 1/2004, е освободена от задължението за уведомяване, ако спазва условията, предвидени в същия регламент. Следователно ако не са спазени посочените условия, тя е неправомерна.
5.3. Финансиране на помощта
(101)
По отношение на държавната помощ, финансирана частично чрез парафискална такса, тоест чрез таксата, Комисията трябва да проучи финансираните чрез помощта дейности, както и финансирането на самата помощ. В действителност евентуалната несъвместимост на финансирането на дадена държавна помощ с вътрешния пазар би направила несъвместима и самата помощ, дори и когато отпускането на помощта е в съответствие с приложимите правила за конкуренцията.
(102)
Според постоянната съдебна практика таксите не попадат в приложното поле на разпоредбите на ДФЕС относно държавната помощ, освен ако те не представляват начин на финансиране на мярка за помощ, така че да бъдат неразделна част от тази мярка (34). За да може дадена такса или част от такса да се счита за неразделна част от мярка за помощ, непременно трябва да има задължителна връзка между предназначението на таксата и това на помощта съгласно приложимата национална правна уредба, в смисъл че приходите от таксата задължително се насочват за финансиране на помощта (35). Ако такава връзка съществува, приходите от таксата влияят пряко върху размера на помощта (36) и следователно върху оценката на съвместимостта на тази помощ с вътрешния пазар (37).
(103)
Необходимо е следователно да се проучи дали таксата, събирана от 1 юли 2004 г., отговаря на критериите, изложени в съображение 102, като се държи сметка за правните инструменти, приложими през различните периоди. Финансираната помощ е била предмет на освобождаване, но това освобождаване не включва системата на финансиране на помощта, така че трябва да се провери правомерността на системата на финансиране през целия разглеждан период.
5.3.1. От 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г.
(104)
През този период помощта е предварително финансирана от AFSCA и чрез възнаграждения за услуги по силата на кралския декрет от 15 октомври 2004 г. (последните не са обаче част от настоящия раздел, тъй като не става въпрос за помощ - вж. съображение 97). Следва да се провери дали системата на финансиране е неразделна част от мярката за помощ. От действащото законодателство не следва, че има задължителна връзка в предназначението между начина на финансиране на AFSCA и финансирането на тестовете за СЕГ, нито че приходите от таксата са насочвани непременно за финансиране на помощта. В действителност Законът от 4 февруари 2000 г. относно създаването на AFSCA предвижда различни източници на финансиране на AFSCA (вж. съображение 82). Освен това не може да се заключи, че приходите от таксата влияят пряко върху размера на помощта, тъй като тестовете са финансирани едновременно от възнагражденията за услуги и от AFSCA за надплатената сума. Следователно размерът на помощта, изплатена от AFSCA, варира в зависимост от цената на тестовете, а не в зависимост от таксите, плащани на AFSCA. В заключение, няма задължителна връзка в предназначението между приходите от таксите и възстановяването на предварителното финансиране.
5.3.2. След 1 януари 2006 г.
(105)
Считано от тази дата въпросът за таксите е уреден с кралския декрет относно таксите за финансиране на AFSCA. С Решението N 9/05 и N 10/05 беше проучена системата на финансиране посредством такси и беше достигнато до заключението, че начинът на финансиране на част от разходите, свързани с тестовете за СЕГ, не дискриминира вносните или износните продукти и не противоречи на разпоредбите на Договора (38). Както е посочено в съображение 31, настоящото решение не се отнася до мерките, които са одобрени по-рано. Независимо от това, тъй като Белгия посочи, че част от таксите е служила, считано от 1 януари 2006 г., за възстановяване на предварителното финансиране на предходните тестове за СЕГ, Комисията е в правото си да проучи системата на финансиране, доколкото таксите финансират възстановяването на предварителното финансиране на тестовете за СЕГ.
(106)
Белгия посочи, че системата на финансиране не се е променила, с изключение на индексирането на възнаграждението за услуга. Единственият променен елемент е използването на приходите от такси за възстановяване на предварителното финансиране на разходите за СЕГ през 2006 г.
(107)
Колкото до въпроса дали това финансиране е неразделна част от мярката за помощ, отговорът е отрицателен. Насочването на таксите след 2006 г. за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете не е повлияло на размера на отпуснатата помощ. Освен това белгийските власти посочиха, че системата на възстановяване е система за солидарно възстановяване, при която всеки оператор заплаща вноска на AFSCA, като една част от тази такса отива за възстановяването на миналите разходи, свързани с предварителното финансиране на тестовете за СЕГ. Всички действащи оператори, които са държали говеда през разглеждания период, участват също във финансирането на тази система, но те не са единствените, които плащат такси. Следователно Комисията заключава, че финансирането на помощта не е неразделна част от разглежданата мярка за помощ.
5.4. Оценка на съвместимостта на мерките за помощ
(108)
Когато помощта представлява държавна помощ и попада в приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС, целесъобразно е да се проучи дали тя може да се счита за съвместима с вътрешния пазар по силата на член 107, параграфи 2 и 3 от ДФЕС.
(109)
С оглед на разглежданата мярка може да е приложим само член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, който предвижда, че като съвместими с вътрешния пазар могат да се приемат помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес.
(110)
По силата на точка 23.3 от Насоките на Общността за държавната помощ в земеделския сектор (39) за периода 2000-2006 г. (наричани по-долу „Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г.“) и на Известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ (40) всяка неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (41) трябва да се оценява в съответствие с правилата и насоките, действащи към момента на предоставяне на помощта. През 2002 г. Комисията прие Насоките за ТСE. Тези Насоки бяха в сила от 1 януари 2003 г. до 31 декември 2006 г. (42) В точка 44 от Насоките за ТСE се определя, че с изключение на случаите, отнасящи се по-специално до тестовете за СЕГ, неправомерната помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 ще бъде проучвана в съответствие с правилата и насоките, приложими към момента на предоставяне на помощта. Тъй като помощта е била предоставена през периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2005 г., Насоките за ТСE представляват подходящата рамка за проучването на тази помощ.
(111)
В съответствие с точка 194, буква в) от Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г., Комисията няма да прилага вече Насоките за ТСE, считано от 1 януари 2007 г., освен за неправомерната помощ, определена в точка 43 и следващите от Насоките за ТСE.
(112)
В зависимост от приложимостта на различните правни разпоредби могат да бъдат обособени два периода.
5.4.1. Период от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г.: приложимост на точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., на които се позовава точка 45 от Насоките за ТСE
(113)
Точка 45 от Насоките за ТСE предвижда, че относно неправомерната държавна помощ, имаща за цел да покрие разходите, свързани с тестовете за СЕГ, и отпусната преди датата на влизане в сила на Насоките за ТСE (т.е. 1 януари 2003 г.), Комисията ще оценява съвместимостта на тази помощ в съответствие с точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г. и със своята практика от 2001 г. насетне да приема такава помощ в размер до 100 %.
(114)
В съответствие с точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., за да бъде разглеждана като съвместима:
-
мярката трябва да се вписва в рамките на съответна програма на общностно, национално или регионално равнище за предотвратяване, надзор или ликвидиране на въпросната болест (точка 11.4.2),
-
мярката трябва да бъде насочена към предотвратяване или обезщетение, или към комбинация от двете (точка 11.4.3),
-
мярката трябва да бъде съвместима както с целите, така и със специфичните разпоредби, предвидени от ветеринарното и фитосанитарното законодателство на Общността (точка 11.4.4),
-
интензитетът на помощта не следва да превишава 100 % от приемливите разходи (точка 11.4.5).
Когато помощта се предоставя в рамките на общностни и/или национални, и/или регионални схеми за помощ, Комисията ще изисква да се представи доказателство, че няма риск от прекомерни обезщетения поради евентуално натрупване на мерки, предвидени от няколко схеми за помощ. Когато дадена общностна помощ бъде одобрена, трябва да се посочат датата и данните на съответното решение на Комисията.
(115)
По отношение на първите три условия още решението за откриване на официална процедура по разследване заключи, че те са изпълнени (вж. съображение 80 на посоченото решение за откриване). Белгийските власти потвърдиха впрочем този подход в своите мнения относно решението за откриване на официална процедура по разследване. В действителност СЕГ е заразна болест и представлява заплаха за здравето на човека. Става въпрос за болест по животните, чието първично огнище трябва да бъде обявено пряко пред Комисията и пред другите държави-членки (43). Целта на мярката за помощ е да се бори срещу СЕГ чрез изследване на закланите и на мъртвите животни. Компенсацията на разходите, понесени от земеделските производители, трябва да гарантира, че мерките се прилагат ефективно. Всички мерки се вземат в съответствие с общностното право или са препоръчани от него (44).
(116)
По отношение на четвъртото условие информацията, предоставена от Белгия, посочва финансиране на тестове за СЕГ в размер, вариращ през този период от 111,81 EUR до 63,45 EUR (вж. съображение 56). Тези разходи включват лабораторния анализ, разходите за вземане на проби от ветеринар и стойността на тестовия комплект. Комисията счита, че тези разходи са в съответствие с посочените в точка 11.4.5 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., които наред с другите, посочват като действителни разходи санитарния контрол, тестовете и други мерки за диагностика.
(117)
В заключение помощта, предоставена през периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г., е съвместима.
5.4.2. Период от 1 януари 2003 г. до 31 декември 2005 г.: приложимост на точка 21 и следващите от Насоките за ТСE
(118)
В съответствие с точка 23 от Насоките за ТСE Комисията реши да продължи да разрешава помощи, които покриват до 100 % от разходите, свързани с тестовете за СЕГ, съгласно принципите, изложени в точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. (вж. съображение 114).
(119)
Освен това съгласно Насоките за ТСE трябва да са изпълнени и следните условия:
-
считано от 1 януари 2003 г., по отношение на задължителното изследване за СЕГ на говедата, заклани за консумация от човека, помощта, в това число плащанията от Общността, не може на надвишава 40 EUR на тест (вж. точка 24 от Насоките за ТСE),
-
държавната помощ за покриване на разходите за тестове за СЕГ се изплаща на оператора на мястото, където трябва да се вземат проби за тестовете. Ако помощта се изплаща на лабораториите, трябва да се докаже, че цялата сума на помощта се предоставя на оператора (точка 25 от Насоките за ТСE).
(120)
Както е посочено в съображения 115 и 116, четирите условия, съдържащи се в Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., са изпълнени.
(121)
Във връзка с условието, отнасящо се до максималния размер от 40 EUR на тест, Комисията отбелязва, че този максимален размер е бил надвишен през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. Според информацията, предоставена от Белгия, общата сума на това надвишаване през този период е възлизала на 6 619 810,74 EUR. Считано от 1 юли 2004 г. общите разходи за теста са над 40 EUR (вж. съображение 64). Белгийските власти посочиха, че тези суми включват националните плащания и плащанията от Общността (вж. съображение 58).
(122)
Относно условието, че помощта трябва да се изплаща на оператора на мястото, където се вземат проби за тестовете, и че ако помощта се изплаща на лабораториите, трябва да се докаже, че цялата сума на държавната помощ се предоставя на оператора (точка 25 от Насоките за ТСE), Комисията заключи, че това условие е изпълнено.
(123)
Както е посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване, белгийските власти заявиха, че разходите за тестовете за СЕГ се изплащат пряко на лабораториите. Операторите не трябва да плащат никакви лабораторни разходи за тестовете за СЕГ, извършвани на говедата. Тази оценка съответства на това, което беше решено за аналогичната система в Решението N 9/05 и N 10/05 (съображение 95). Както вече бе посочено, единственият разход, прехвърлен върху производителите, е този за възнаграждението за услуга (вж. съображение 93 и следващите), но тази част от финансирането на теста за СЕГ не представлява помощ. Следователно на оператора се предоставя целият размер на помощта.
5.4.3. След 1 януари 2006 г.
(124)
Относно периода след 1 януари 2006 г. Комисията се позовава на Решението N 9/05 и N 10/05, тъй като настоящото решение няма за цел да се връща към помощта, одобрена в посоченото решение.
5.4.4. Заключение
(125)
В заключение, помощта, предоставена за финансирането на тестовете за СЕГ, която надвишава размера от 40 EUR на тест през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. и чиято обща сума възлиза на 6 619 810,74 EUR, е несъвместима с вътрешния пазар.
5.5. Възстановяване на предварително финансирания бюджет
(126)
Както бе посочено по-горе, тестовете са били финансирани чрез държавни ресурси за сумата над максимума от 40 EUR на тест през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г.
(127)
Белгия реши да извърши възстановяване на тази надплатена сума посредством таксите, събирани за финансирането на AFSCA след 1 януари 2006 г., което първоначално беше разсрочено за период от 15 години, но изоставено по-късно. Според белгийските власти причината за този общ подход е трудността да се осъществи на практика възстановяване поотделно от операторите, тъй като някои от тях са починали или са прекратили дейността си.
(128)
В последващо писмо от 6 април 2011 г. белгийските власти посочиха, че през периода 2005-2006 г. AFSCA е предприела възстановяване посредством средства на AFSCA.
(129)
Предложената система на възстановяване не съответства обаче на изискванията в областта на възстановяването на неправомерна и несъвместима помощ. В действителност, според съдебната практика възстановяването има за цел да възстанови положението, съществувало на пазара преди предоставянето на съответната помощ. Целта за възстановяване на предходното състояние е постигната, когато неправомерната и несъвместимата с вътрешния пазар помощ бъде възстановена от получателя и последният загуби предимството, от което се е ползвал на пазара спрямо своите конкуренти, като по този начин се възстанови положението преди изплащането на помощта (45). Помощта, която трябва да се възстанови, включва лихви с подходящ процент, фиксиран от Комисията; лихвата е дължима от датата, на която неправомерната помощ е била на разположение на получателя, до датата на нейното възстановяване (46). В съответствие с Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 г. за прилагането на Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета относно определянето на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за създаване на Европейската общност (47) лихвите се изчисляват с натрупване, което в случая не е така. Освен това член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 предвижда, че съответната държава-членка трябва да предприеме всички необходими стъпки за незабавното и ефективно изпълнение на решението на Комисията. Възстановяването, както то е предложено и частично осъществено от Белгия, не отговаря на гореизложените изисквания и не може да се счита за възстановяване по смисъла на член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(130)
Комисията заключава, че финансирането на тестовете за СЕГ посредством възнаграждения за услуги не представлява помощ.
(131)
Комисията заключава, че финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси представлява помощ в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство. Тази помощ е съвместима за периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г. и от 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г. Тя е несъвместима за периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. Несъвместимата част на помощта се състои от сумата, надхвърляща 40 EUR на тест, и се оценява от Белгия на 6 619 810,74 EUR.
(132)
Комисията констатира, че Белгия неправомерно е привела в действие помощта за финансирането на тестовете за СЕГ в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС през периода от 1 януари 2001 г. до 30 юни 2004 г. Считано от 1 януари 2003 г. помощта е била в обхвата на регламент за освобождаване, но тъй като условията на този регламент за освобождаване не са били изпълнени, помощта е неправомерна.
(133)
Неправомерната и несъвместимата помощ, надвишаваща максимума от 40 EUR на тест, трябва да бъде възстановена, с изключение на помощта, предоставена на конкретни проекти, които към момента на предоставяне на тази помощ са изпълнявали всички условия, определени в приложимия регламент de minimis,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Мерките, финансирани посредством възнаграждения за услуги, не представляват помощ.
2. Финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси представлява помощ, съвместима с вътрешния пазар, в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ за периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г. и за периода от 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г.
3. Финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси за периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. представлява помощ, съвместима с вътрешния пазар, в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ, за сумите под 40 EUR на тест. Сумите над 40 EUR на тест са несъвместими с вътрешния пазар и трябва да бъдат възстановени, с изключение на помощта, предоставена на конкретни проекти, които към момента на предоставяне на тази помощ са изпълнявали всички условия, определени в приложимия регламент de minimis.
4. Белгия неправомерно е привела в действие помощта за финансирането на тестовете за СЕГ в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС през периода от 1 януари 2001 г. до 30 юни 2004 г.
Член 2
1. Белгия предприема необходимите мерки за възстановяване от получателите на неправомерната и несъвместимата помощ, посочена в член 1, параграфи 3 и 4.
2. Помощта, която следва да се възстанови, включва лихви, изчислени от датата, на която помощта е била предоставена на получателите, до датата на нейното възстановяване.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с разпоредбите на глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Възстановяването се извършва незабавно и в съответствие с процедурите, предвидени от националното законодателство, при условие че те позволяват незабавното и ефективно изпълнение на настоящото решение.
Член 3
Възстановяването на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4, се извършва незабавно и ефективно.
Белгия осигурява изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от датата на уведомлението за настоящото решение Белгия предоставя на Комисията следната информация:
а)
списък на получателите на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4, и общия размер на помощта, получена от всеки от тях;
б)
общата сума (главница и лихви), подлежаща на възстановяване от получателите;
в)
подробно описание на вече предприетите или планираните мерки за спазване на настоящото решение;
г)
документи, доказващи, че на получателите е наредено да възстановят помощта.
2. Белгия уведомява Комисията за напредъка, постигнат вследствие на предприетите национални мерки за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4.
3. След изтичане на двумесечния срок, посочен в параграф 1, при обикновено искане от страна на Комисията Белгия предава доклад относно вече предприетите или планираните мерки за спазване на настоящото решение. Този доклад предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Кралство Белгия.
Съставено в Брюксел на 27 юли 2011 година.
DECIZIA COMISIEI
din 27 iulie 2011
privind ajutorul de stat în favoarea finanțării testelor pentru depistarea formelor de encefalopatie spongiformă transmisibilă (EST) la bovine puse în aplicare de Belgia [ajutorul de stat C 44/08 (fostul NN 45/04)]
[notificată cu numărul C(2011) 5457]
(Numai textele în limbile franceză și olandeză sunt autentice)
(2011/678/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, în special, articolul 108 alineatul (2) primul paragraf (1),
după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile, în conformitate cu articolul menționat mai sus (2),
întrucât:
1. PROCEDURA
(1)
În urma unor reclamații primite în ianuarie și februarie 2004, Comisia a demarat o investigație preliminară a ajutorului acordat de Belgia destinat acoperirii costurilor testelor de depistare a formelor de encefalopatie spongiformă transmisibilă la bovine (denumite în continuare „teste ESB”).
(2)
În urma acestor reclamații, Comisia a trimis o scrisoare autorităților belgiene, la 27 ianuarie 2004, prin care le solicita acestora informații privind măsura în cauză. În același timp, o măsură de sprijinire a finanțării testelor de depistare a formelor de encefalopatie spongiformă transmisibilă (EST) la animale a fost notificată de către autoritățile belgiene în conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”) (prin scrisoarea din 23 ianuarie 2004, înregistrată la 28 ianuarie 2004) și înscrisă cu numărul N 54/04.
(3)
Autoritățile belgiene au furnizat informații scrise Comisiei prin scrisorile din 6 februarie 2004 și din 14 mai 2004, înregistrate la 11 februarie 2004, respectiv 19 mai 2004.
(4)
Prin scrisoarea din 19 iulie 2004, Comisia a informat Belgia că măsura a fost transferată către registrul ajutoarelor care nu au fost notificate, cu numărul NN 45/04, deoarece s-a constatat că o parte din fonduri fuseseră deja plătite.
(5)
La 1 septembrie 2004 a avut loc o reuniune informală între autoritățile belgiene și serviciile Comisiei.
(6)
Prin scrisorile din 16 septembrie 2004 și 22 februarie 2007, înregistrate la 20 septembrie 2004, respectiv 22 februarie 2007, autoritățile belgiene au furnizat informații suplimentare.
(7)
Prin scrisoarea din data de 26 noiembrie 2008, Comisia a informat Belgia că a decis deschiderea procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE, împotriva măsurii în cauză. Această decizie s-a publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile în legătură cu măsura în cauză.
(8)
Prin scrisoarea din 19 decembrie 2008, înregistrată la 26 decembrie 2008, Belgia a solicitat o prelungire a termenului limită pentru formularea unui răspuns. Prelungirea respectivă a fost acordată prin scrisoarea din 13 ianuarie 2009. Belgia a transmis comentariile sale prin scrisoarea din 25 februarie 2009, înregistrată la data de 6 martie 2009.
(9)
Comisia nu a primit observații de la părțile interesate.
(10)
Prin scrisoarea din 17 iulie 2009, Comisia a adresat întrebări suplimentare Belgiei cu privire la comentariile transmise de aceasta. Prin scrisoarea din 4 septembrie 2009, înregistrată la 8 septembrie 2009, Belgia a solicitat o prelungire a termenului limită pentru formularea unui răspuns. Răspunsul Belgiei a fost primit de Comisie prin scrisoarea din 16 octombrie 2009, înregistrată la 20 octombrie 2009.
(11)
Două reuniuni au avut loc între autoritățile belgiene și serviciile Comisiei, la 2 octombrie 2009 și la 30 octombrie 2009.
(12)
În urma acestor reuniuni, informații suplimentare au fost trimise de către Belgia la 14 decembrie 2009, înregistrate la 16 decembrie 2009. În urma anchetei concomitente a autorităților belgiene din domeniul concurenței privind posibilele înțelegeri între laboratoare, Belgia a introdus cereri de prelungire la 21 ianuarie 2010, la 29 septembrie 2010 și la 17 ianuarie 2011. Aceste prelungiri ale termenului au fost acordate de către Comisie.
(13)
O ultimă cerere de informații a fost trimisă de Comisie la 22 februarie 2011, iar autoritățile belgiene au răspuns printr-o scrisoare la 6 aprilie 2011. O prelungire suplimentară a termenului a fost acordată de către Comisie pentru a permite Belgiei să răspundă la întrebări în așteptarea rezultatului anchetei autorităților belgiene din domeniul concurenței.
(14)
Autoritățile belgiene au răspuns prin scrisoarea din 19 mai 2011, înregistrată la 25 mai 2011.
2. DESCRIERE
2.1. Context (4)
(15)
În ianuarie 2004, Comisia a primit o plângere privind un proiect de decret regal care ar fi avut drept obiect introducerea unei taxe parafiscale pentru finanțarea testelor ESB.
(16)
În urma acestei plângeri, serviciile Comisiei au solicitat explicații din partea autorităților belgiene. Drept răspuns la această cerere de informații, autoritățile belgiene au indicat că, începând cu 1 ianuarie 2001, testele ESB erau obligatorii pentru bovinele cu vârsta de peste 30 de luni și pentru bovinele cu vârsta de peste 24 de luni supuse unei sacrificări de urgență (5). Acestea au notificat, de asemenea, un proiect de decret regal privind finanțarea testelor de depistare a EST la animale (denumit în continuare „decretul regal EST”). Acest proiect de decret regal a fost înregistrat cu numărul N 54/04. Autoritățile belgiene au indicat că acest nou proiect de decret regal reprezenta o modificare a proiectului de decret regal notificat în 2001 de Belgia și aprobat de Comisie prin decizia N 21/02 din 13 februarie 2002 (6), precum și a altui proiect discutat în mod informal cu Comisia în 2003. Totuși, niciunul dintre aceste proiecte nu fost pus în aplicare, iar decretul notificat în 2004 constituia remanierea acestora.
(17)
Din informațiile furnizate de Belgia, reiese că trezoreria statului a preluat, începând cu 1 ianuarie 2001 (7), costurile testelor ESB (și anume, costurile eșantionării și ale analizelor). Începând cu 1 ianuarie 2002, costurile acestor teste au fost prefinanțate de Bureau d’Intervention et de Restitution belge (denumit în continuare „BIRB”), în așteptarea unei decizii politice privind sistemul de finanțare care trebuie adoptat.
(18)
În urma anumitor observații făcute de serviciile Comisiei în ceea ce privește proiectul de decret regal notificat (N 54/04), autoritățile belgiene au prezentat, în mai 2004, un nou proiect de decret regal care încerca să răspundă la observațiile formulate de către Comisie și care prevedea un sistem de retribuire de 10,70 EUR pe cap de bovină prezentă pentru sacrificare, începând cu 1 ianuarie 2003, și care trebuia să facă obiectul unui test ESB rapid. Autoritățile belgiene au specificat că testele efectuate și prefinanțate în cursul anului 2002 au fost finanțate în mod integral prin ajutoare de stat indirecte, și anume, taxe parafiscale. Printre altele, autoritățile belgiene au indicat că o sumă maximă de 40 EUR pe test a fost finanțată, începând cu 1 ianuarie 2003, prin intermediul taxelor parafiscale. Autoritățile belgiene au furnizat tabele detaliate care includeau costul testelor ESB începând cu 2003 și o previziune de finanțare a acestor teste prin intermediul taxelor parafiscale și a retribuțiilor. Autoritățile belgiene au indicat că datele prevăzute pentru punerea în aplicare a regimului de finanțare erau 1 iulie 2004 în cazul retribuțiilor și 1 ianuarie 2005 în cazul taxelor parafiscale.
(19)
Având în vedere că proiectul de decret regal notificat indica faptul că ajutoarele fuseseră deja acordate și că taxele fuseseră deja percepute începând cu 1 ianuarie 2012, măsura a fost înregistrată drept nenotificată la 19 iulie 2004 cu numărul NN 45/04. În ceea ce privește notificarea înregistrată cu numărul N 54/04, aceasta a fost retrasă de Belgia.
(20)
Din informațiile prezentate de Belgia în 2004 rezultă că intenția generală era de a efectua o prefinanțare a testelor, ale căror costuri ar fi trebuit să fie rambursate ulterior, ideea fiind de alocare a unei părți din suma contribuțiilor rambursării costurilor testelor prefinanțate.
(21)
În scrisoarea lor din 16 septembrie 2004, autoritățile belgiene au prezentat un nou proiect de decret regal în care este menținută pe viitor ideea unei retribuții de 10,70 EUR pe cap de bovină testată. Totalul sumei indicate în acest proiect nou de decret regal ar fi utilizat în vederea finanțării testelor ESB efectuate pe bovinele care ar fi sacrificate începând cu intrarea în vigoare a acestui proiect. Rambursarea sumelor care depășesc cei 40 EUR autorizați de orientările comunitare privind ajutoarele de stat care vizează testele pentru depistarea EST, animalele moarte și deșeurile de abator (8) din 24 decembrie 2002 (denumite în continuare „orientările EST”) și care au fost prefinanțate după 1 ianuarie 2003, vor face obiectul unui alt proiect care va fi prezentat Comisiei și care va viza rambursarea acestor prefinanțări. Acest decret regal a fost adoptat la 15 octombrie 2004 (9) și a intrat în vigoare la 1 decembrie 2004.
(22)
În conformitate cu informațiile furnizate de autoritățile belgiene, suma totală a costurilor prefinanțate care depășesc suma maximă de 40 EUR pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2003 (10) și 30 iunie 2004 se ridică la 15 237 646 EUR. Conform autorităților belgiene, începând cu 30 iunie 2004, suma maximă de 40 EUR a fost respectată (11).
(23)
În aceeași scrisoare din 16 septembrie 2004, autoritățile belgiene au furnizat două fișe de informații în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 1/2004 al Comisiei din 23 decembrie 2003 de aplicare a articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de stat acordate întreprinderilor mici și mijlocii active în producția, prelucrarea și comercializarea de produse agricole (12).
(24)
Aceste două măsuri au făcut obiectul a două scutiri, înregistrate cu numerele XA 53/04 și XA 54/04. Astfel cum s-a indicat la punctul 19 și următoarele din decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare, măsura care face obiectul unei scutiri cu numărul XA 53/04 reglementează prefinanțarea testelor ESB (13) cu o intensitate maximă a ajutorului de 40 EUR pe test și a fost pusă în aplicare la 1 ianuarie 2003. Temeiul juridic al acestei măsuri îl reprezintă legea din 27 decembrie 2002 privind bugetul general al cheltuielilor pentru 2003. Măsura care face obiectul unei scutiri cu numărul XA 54/04 prevede o intensitate maximă de ajutor de 33,38 EUR pe test și a fost pusă în aplicare la 15 octombrie 2004. Această măsură de sprijin are o durată nedeterminată. Temeiul juridic al acestei măsuri îl reprezintă legea din 27 decembrie 2003 privind bugetul general al cheltuielilor pentru 2004.
(25)
În cadrul aceleiași scrisori din 16 septembrie 2004 și drept răspuns la întrebările adresate de serviciile Comisiei, autoritățile belgiene au indicat că laboratoarele alese pentru efectuarea testelor trebuiau să respecte criterii foarte precise pentru a efectua analizele în cauză.
(26)
La scurt timp după scrisorile din 14 mai 2004 și 16 septembrie 2004, autoritățile belgiene au notificat două proiecte de decrete regale privind finanțarea activităților Agenției federale pentru siguranța lanțului alimentar (denumită în continuare „AFSLA”). Aceste măsuri aveau drept scop punerea în aplicare a unei contribuții și a unei retribuții care acoperă activitățile AFSLA. Acestea au făcut obiectului deciziei C(2005)4203 din 9 noiembrie 2005 privind ajutoarele de stat N 9/05 și N 10/05 (denumită în continuare „decizia N 9/05 și N 10/05”) menționată în decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare. Aceste măsuri au fost adoptate prin decretul regal din 10 noiembrie 2005 de stabilire a contribuțiilor vizate la articolul 4 din legea din 9 decembrie 2004 privind finanțarea AFSLA (14), precum și prin decretul regal din 10 noiembrie 2005 privind retribuțiile vizate la articolul 5 din legea 9 decembrie 2004 de stabilire a finanțării AFSLA (15). Aceste două decrete regale au intrat în vigoare la 1 ianuarie 2006. Decretul regal privind contribuțiile prevede abrogarea decretului regal din 15 octombrie 2004 menționat în considerentul 21.
(27)
Mai exact, decretul regal privind retribuțiile prevede pentru abator obligația de a plăti o retribuție de 10,70 EUR pe bovină sau solipedă testată. Decretul regal privind contribuțiile prevede finanțarea unei părți din testele ESB și este percepută de la sectoare diferite. Costul total al testului ESB este de 44,08 EUR, din care 12 EUR pentru eșantionare (care sunt finanțați în valoare de 19,70 EUR de către abator în temeiul decretului regal privind retribuțiile, iar restul de 1,30 EUR prin contribuție) și 32,08 EUR sunt finanțați prin contribuție, și este achitat în mod direct laboratoarelor de către AFSLA. În decizia N 9/05 și N 10/05, Comisia a concluzionat că finanțarea AFSLA prin retribuții nu constituia un ajutor de stat, că finanțarea controalelor aleatorii globale prin contribuții forfetare nu constituia un ajutor de stat, că finanțarea unei părți din costurile testelor ESB prin contribuții constituia un ajutor de stat compatibil și că finanțarea costurilor altor teste/controale legate de producție/comercializare constituia un ajutor de stat compatibil.
(28)
În decembrie 2006, Comisia a trimis întrebări noi Belgiei privind cazul NN 45/04. Aceste întrebări se refereau în special la rambursarea sumelor plătite în temeiul prefinanțării începând cu 1 ianuarie 2003.
(29)
În răspunsul lor din data de 22 februarie 2007, autoritățile belgiene au indicat că doresc să efectueze o rambursare globală a tuturor cheltuielilor legate de analizele ESB pe o perioadă de 15 ani. În practică, un sistem de recuperare solidară a fost pus în aplicare prin intermediul noului sistem de finanțare al AFSLA. Începând cu 1 ianuarie 2006, fiecare operator plătește o cotizație către AFSLA, iar o parte din această contribuție este direcționată către recuperarea costurilor din trecut legate de prefinanțarea testelor ESB. Toți operatorii activi care au deținut bovine în cursul perioadei luate în considerare contribuie, de asemenea, la acest sistem.
2.2. Conținutul plângerilor depuse cu privire la proiectul de decret regal EST
(30)
În conformitate cu plângerile privind proiectul de decret regal EST, contribuția se aplică tuturor tipurilor de animale sacrificate în abatoarele belgiene și va fi, de asemenea, impusă produselor importate. Un reclamant a afirmat că un procent semnificativ de animale sacrificate în abatoarele belgiene ar proveni din alte state membre. Conform celor declarate de reclamanți, contribuția ar face o discriminare în ceea ce privește animalele importate, având în vedere că veniturile sale sunt utilizate pentru recuperarea costurilor testelor ESB efectuate pe bovine belgiene.
2.3. Îndoielile exprimate de Comisie în contextul deschiderii procedurii oficiale de investigare
(31)
Pentru început, este necesar să se precizeze că deschiderea procedurii oficiale de investigare privește ajutoarele pentru finanțarea testelor de depistare EST la animale în Belgia, începând cu 1 ianuarie 2001, precum și mecanismele de finanțare a acestor ajutoare, cu excepția ajutoarelor aprobate prin decizia Comisiei datorită compatibilității acestora cu piața internă. În mod concret, acest lucru înseamnă că ajutoarele aprobate prin decizia N 9/05 și N 10/05 (referitoare la contribuțiile și retribuțiile de finanțare a AFSLA) nu vor fi evaluate în ceea ce privește compatibilitatea cu normele în materie de ajutoare de stat aplicabile la momentul acordării ajutorului. Prin urmare, prezenta decizie se referă la ajutoarele care finanțează testele ESB pentru perioada 2001-2006, precum și la sistemul lor de finanțare, având în vedere faptul că ajutoarele pentru testele ESB în cursul acestei perioade au fost prefinanțate și că această prefinanțare face obiectul unei rambursări desfășurate pe mai mulți ani.
(32)
Din motive de claritate, este necesar să se reamintească distincția terminologică dintre retribuție și contribuție: există, pe de o parte, taxele sau retribuțiile care acoperă costurile unui serviciu furnizat. În cauza sus-menționată, acestea se ridică la 10,70 EUR și sunt percepute începând cu 1 decembrie 2004 în temeiul decretului regal EST și, ulterior, în temeiul decretului regal privind retribuțiile care finanțează AFSLA. Pe de altă parte, există prelevările sau contribuțiile care sunt prelevate pe baza decretului regal din 10 noiembrie 2005, sunt percepute de AFSLA, datorate de entitățile de exploatare situate pe teritoriul belgian și repartizate pe 7 sectoare (a se vedea considerentul 29 din decizia N 9/05 și N 10/05).
(33)
Comisia a constatat, în decizia sa de deschidere a procedurii oficiale de investigare, că măsurile de ajutor în favoarea finanțării testelor ESB sunt și au fost finanțate în Belgia prin subvenții și printr-un sistem de taxe parafiscale constituit atât din retribuții, cât și din contribuții. O parte din veniturile rezultate de pe urma acestor retribuții și contribuții ar fi fost alocată rambursării prefinanțării acestor teste.
(34)
Comisia a indicat existența mai multor probleme și a susținut că îi lipsesc informații pentru a efectua o evaluare finală a măsurilor în cauză: în primul rând, existau întrebări privind existența unui avantaj pentru beneficiarii serviciilor. Într-adevăr, nu era clar dacă retribuțiile pentru testele ESB acopereau partea din costul testelor care nu era acoperită de un ajutor de stat compatibil. Costul exact al acestor teste nu era cunoscut, nici sursa de finanțare suplimentară, în cazul în care retribuțiile nu ar fi fost suficiente pentru a acoperi costurile totale ale testelor ESB. De asemenea, nu se stabilise dacă condițiile pe baza cărora AFSLA furniza serviciile corespundeau prețului de pe piață, în special datorită faptului că autoritățile belgiene nu indicaseră în mod clar că alegerea laboratoarelor fusese efectuată prin intermediul unei proceduri deschise și transparente.
(35)
În al doilea rând, mecanismul prelevărilor nu era clar: În special, beneficiarii și contribuabilii nu erau stabiliți în mod clar, iar mecanismul de rambursare a prefinanțării costurilor testelor ESB nu era clar. De asemenea, existau întrebări suplimentare cu privire la condițiile care trebuiau să fie respectate de taxele parafiscale pentru a fi considerate drept fiind în conformitate cu normele în materie de ajutoare de stat, în special în ceea ce privește scutirea produselor importate de taxele parafiscale, în ceea ce privește chestiunea de a ști dacă produsele exportate beneficiau de măsura de ajutor finanțat prin taxe și dacă sarcinile influențau prețul produselor finale, având în vedere că acesta era determinat de schimbările ofertei și ale cererii pe piața liberă.
3. OBSERVAȚII FORMULATE DE BELGIA
(36)
Observațiile Belgiei cu privire la îndoielile exprimate de Comisie în decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare au fost primite de Comisie la 27 februarie 2009. Acestea ar putea fi rezumate după cum urmează:
3.1. Calificarea finanțării testelor ESB drept ajutoare de stat
(37)
În primul rând, Belgia contestă calificarea de către Comisie a finanțării testelor ESB drept ajutor de stat, datorită caracterului obligatoriu al acestor teste. Într-adevăr, Belgia susține că obligația de a efectua testele ESB este impusă prin Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2001 de stabilire a unor reglementări pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor forme transmisibile de encefalopatie spongiformă (16) în vederea protejării sănătății publice. În sprijinul acestei afirmații, aceasta citează două hotărâri (17) în care Curtea de Justiție a considerat că costurile controalelor efectuate pentru protecția sănătății publice nu pot fi considerate drept compensație pentru un serviciu și că aceste costuri trebuie suportate de autoritatea însăși. Belgia recunoaște că hotărârile în cauză privesc libera circulație a mărfurilor și nu ajutoarele de stat, dar consideră că raționamentul poate fi aplicat disciplinei ajutoarelor de stat.
(38)
Printre altele, Belgia afirmă că, având în vedere faptul că Regulamentul (CE) nr. 999/2001 nu prevede ca costurile controalelor să fie suportate de întreprinderi, un stat membru poate decide sistemul „normal” de finanțare a testelor ESB. Criteriul selectivității propriu ajutoarelor de stat trebuie evaluat, prin urmare, în accepția Belgiei, în raport cu acest sistem normal (18). Astfel, nu s-ar putea discuta despre ajutoare de stat decât în măsura în care anumite sectoare sau întreprinderi ar beneficia de un tratament preferențial în raport cu sistemul normal ales de Belgia. Conform Belgiei, Comisia pare să fie de părere că norma trebuie să o constituie faptul că agricultorii trebuie să suporte costurile, lucru ce nu reiese, totuși, din textele aplicabile. În cazul în care sistemele diferite de finanțare a testelor ESB ar putea determina denaturări ale concurenței, acest lucru ar trebui rezolvat, conform Belgiei, prin intermediul unei armonizări a legislației (19), dar nu constituie în niciun caz o problemă a ajutoarelor de stat. Belgia citează, de asemenea, hotărârea GEMO (20), dar consideră că aceasta nu modifică abordarea sa în ceea ce privește cauza în speță. În scrisoarea sa din 16 octombrie 2009, Belgia reiterează că nu este de acord cu calificarea drept ajutor de stat utilizată de Comisie în decizia sa de deschidere a procedurii oficiale de investigare. Totuși, în spirit de cooperare, Belgia a adoptat logica Comisiei pentru a clarifica problemele menționate în decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare.
3.2. Calificarea retribuției
(39)
Belgia estimează că retribuția de 10,70 EUR pe bovină testată nu trebuie să fie considerată drept un ajutor de stat.
(40)
Aceasta susține că doar în măsura în care un avantaj este oferit în favoarea uneia sau mai multor întreprinderi poate fi vorba de un ajutor de stat. În cadrul unei retribuții, nu poate fi vorba, prin urmare, de un avantaj decât în măsura în care avantajul primit este superior sumei plătite. În cazul în care o parte din testele ESB este finanțată de autorități, avantajul final de care beneficiază agricultorul corespunde costului testului după deducerea retribuției plătite.
(41)
Belgia duce acest raționament și mai departe, susținând că, în caz de recuperare, acest lucru ar determina solicitarea unei plăți globale mai mari din partea agricultorului. Într-adevăr, în cazul în care costul total al testului trebuie să fie rambursat, aceasta ar determina ca, în cele din urmă, acest cost să fie adăugat valorii retribuției care a fost deja plătită.
(42)
Belgia subliniază că, în jurisprudența Curții, se consideră a fi ajutoare de stat doar în măsura în care veniturile rezultate din onorarii sunt utilizate în favoarea unui grup specific și nu avantajează în mod egal pe toți cei care au plătit un onorariu (21). În cazul în speță, retribuția de 10,70 EUR pe bovină testată este impusă actorilor economici care sunt implicați în producția de carne de vită. Suma de 10,70 EUR utilizată pentru test nu constituie niciun avantaj economic pentru aceștia și nu poate fi, prin urmare, considerată drept ajutor de stat în sensul articolului 107 din TFUE.
(43)
În accepția Belgiei, Comisia a aplicat un raționament similar în decizia sa N 9/05 și N 10/05. Belgia indică că, în această decizie, retribuția de 10,70 EUR nu a fost calificată drept ajutor de stat (a se vedea considerentul 98 din decizie). Un raționament similar a fost aplicat în decizia N 21/02, în care o parte din costurile testelor ESB finanțate parțial prin onorariile sectorului nu au fost considerate drept ajutor de stat.
(44)
În scrisoarea lor din 16 octombrie 2009, autoritățile belgiene au indicat că retribuția era responsabilitatea agricultorului și privea o parte din costurile economice ale testelor ESB. Drept răspuns la întrebarea formulată de Comisie cu privire la stabilirea dacă suma retribuției corespundea costului economic real al prestațiilor efectuate de laboratoare, Belgia a afirmat că retribuția nu se aplica decât unei părți din costurile testelor ESB, astfel cum se menționează în decizia N 9/05 și N 10/05. Raționamentul aplicat de Comisie în aceeași decizie, în considerentele 61-66, care ajungea la concluzia unei echivalențe între costurile prestațiilor furnizate și suma retribuțiilor, se referea la alte prestații decât testele ESB. Belgia repetă că, în ceea ce privește testele ESB, decizia N 9/05 și N 10/05 stabilise că prestația sub formă de teste ESB constituia, într-adevăr, un ajutor de stat, dar că suma retribuției (și anume 10,70 EUR) nu constituia un ajutor și trebuia să fie retrasă din costul testelor.
3.3. Lipsa supracompensației și conformitatea prețurilor testelor cu prețurile pieței
(45)
Belgia face trimitere la punctul 132 al orientărilor comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol și forestier 2007-2013 (22) (denumite în continuare „orientările agricole 2007-2013”) unde este indicat că 40 de euro per test constituie „la momentul actual, prețul cel mai mic disponibil în Comunitate”. Începând cu iulie 2005, prețurile propuse de AFSLA sunt mai mici de 40 EUR. Acest lucru indică, susțin autoritățile belgiene, că prețurile practicate în Belgia sunt conforme cu prețurile pieței. În decizia sa N 9/05 și N 10/05, Comisia a recunoscut că laboratoarele erau selecționate prin intermediul unor proceduri deschise, transparente și nediscriminatorii și că nu poate fi considerat că furnizorii de servicii (și anume, laboratoarele) beneficiau de ajutoare de stat. Între timp, situația nu a cunoscut schimbări. Printre altele, autoritățile belgiene din domeniul concurenței efectuează, în momentul actual, o anchetă privind înțelegerile referitoare la preț între laboratoare în cadrul testelor ESB. În accepția autorităților belgiene, acest lucru indică în mod clar că acestea nu doresc în niciun caz să plătească un preț suplimentar laboratoarelor. În scrisoarea lor din 16 octombrie 2009, autoritățile belgiene au indicat că investigația privind o posibilă înțelegere referitoare la preț între laboratoare va continua și că această anchetă ar trebui să se încheie în cursul primului trimestru din 2010.
3.4. Prelevare la exporturi și la importuri
(46)
Autoritățile belgiene arată că retribuțiile și contribuțiile nu au fost aplicate niciodată importului sau exportului. Doar întreprinderile stabilite în Belgia trebuie să plătească o contribuție și doar bovinele sacrificate în Belgia și cu vârsta mai mare de 30 de luni fac obiectul plății unei retribuții în valoare de 10,70 EUR.
(47)
Belgia subliniază că aceste măsuri au fost deja examinate de către Comisie în cadrul deciziei N 9/05 și N 10/05, aceasta concluzionând că aceste contribuții nu aveau caracter discriminatoriu în ceea ce privește produsele importate sau exportate și nu erau contrare dispozițiilor tratatului.
3.5. Absența mecanismului prin care abatoarele compensează retribuția prin intermediul producătorilor sau al altor actori de pe piață
(48)
Autoritățile belgiene indică faptul că abatoarele repercutează costul retribuțiilor asupra clienților lor, la fel cum orice întreprindere normală repercutează cheltuielile suportate asupra clienților săi. Mecanismele normale ale pieții se ocupă, prin urmare, de această repercutare. Printre altele, faptul de a include costul retribuției ca poziție separată în facturile trimise producătorilor constituie o practică normală. În această privință, Belgia citează considerentele 93 și 95 din decizia N 9/05 și N 10/05 în care criteriile prevăzute la punctul 25 din orientările EST sunt considerate a fi îndeplinite.
3.6. Calificarea beneficiarilor drept întreprinderi mici și mijlocii (denumite în continuare „IMM-uri”)
(49)
Belgia indică faptul că toți agricultorii din Belgia sunt IMM-uri, pe baza condițiilor următoare: au mai puțin de 250 de angajați, cifra lor de afaceri anuală nu depășește 40 de milioane EUR sau totalul bilanțului anual nu depășește 27 de milioane EUR, iar întreprinderea nu este deținută în proporție de 25 % sau mai mult de o altă întreprindere sau de alte întreprinderi care nu sunt IMM-uri.
3.7. Observații privind compatibilitatea ajutoarelor în cursul a trei perioade identificate în decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare (2001-2003; 2003-2007; după 2007)
(50)
Belgia nu a formulat observații speciale cu privire la perioada 1 ianuarie 2001-1 ianuarie 2003, având în vedere concluzia Comisiei privind o compatibilitate probabilă din considerentul 80 din decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare. Totuși, aceasta indică faptul că ajutoarele nu au depășit 100 % din costurile suportate și că este dispusă să furnizeze mai multe informații în această privință, după caz.
(51)
Cu toate acestea, Belgia insistă că aceste informații nu sunt furnizate decât în subsidiar, având în vedere punctul său de vedere inițial conform căruia trebuie considerat că nu poate fi vorba de ajutoare de stat în acest caz, deoarece este responsabilitatea Belgiei de a alege modul de finanțare a testelor ESB.
(52)
În cursul perioadei 1 ianuarie 2003-1 ianuarie 2007, Belgia indică faptul că nu a fost plătit niciun ajutor care să depășească 100 % din costul testului. Belgia face trimitere la decizia N 9/05 și N 10/05 care examinase deja această chestiune.
(53)
În ceea ce privește perioada începând cu 1 ianuarie 2007, Belgia nu a furnizat niciodată un ajutor care să depășească 40 EUR, având în vedere că costul acestor teste era mai mic de 40 EUR.
(54)
În anexa la observațiile sale, Belgia transmite o cronologie detaliată a măsurilor adoptate în cadrul finanțării testelor ESB. Având în vedere că aceste informații sunt incluse în mare măsură în partea descriptivă a prezentei decizii, cronologia nu este inclusă in extenso în această secțiune. Anumite elemente vor fi, totuși, incluse în cele ce urmează.
(55)
Cronologia finanțării testelor ESB se prezintă în felul următor:
-
de la 1 ianuarie 2001 până la 31 decembrie 2001: finanțare integrală a testelor de către trezoreria statului;
-
de la 1 ianuarie 2002 până la 30 iunie 2004: prefinanțare a testelor de către BIRB. Suma totală a prefinanțării din partea BIRB se ridică la 67 156 527,65 EUR;
-
de la 1 iulie 2004 până la 30 noiembrie 2004: prefinanțare din partea AFSLA;
-
de la 1 decembrie 2004 până la 31 decembrie 2005: retribuție în valoare de 10,70 EUR pe bovină testată în virtutea decretului regal din 15 octombrie 2004, suplimentată de o finanțare din partea AFSLA în ceea ce privește rezervele sale și avansul rambursabil pus la dispoziție de către trezoreria statului;
-
începând cu 1 ianuarie 2006: finanțare printr-o retribuție în valoare de 10,70 EUR pe cap de bovină testată și prin contribuții impuse unui nr. de 7 sectoare diferite (23). Aceste contribuții contribuie, de asemenea, la rambursarea cheltuielilor testelor ESB care au fost prefinanțate începând cu ianuarie 2002. Retribuția a fost indexată în continuare la 11,07 EUR începând cu 1 ianuarie 2008.
(56)
Prețurile testelor ESB sunt următoarele:
(în EUR)
Perioada
Costul total al testelor (24)
Valoarea retribuției
1.1.2001-31.1.2001
111,81
/
1.2.2001-31.3.2001
89,50
/
1.4.2001-31.12.2001
64,71
/
1.1.2002-15.3.2002
64,74
/
16.3.2002-31.12.2003
63,45
/
1.1.2004-15.1.2004
63,42
/
16.1.2004-30.6.2004
53,88
/
1.7.2004-30.11.2004
43,44
/
1.12.2004-31.12.2004
43,44
10,70
1.1.2005-30.6.2005
43,47
10,70
1.7.2005-31.12.2005
38,62
10,70
1.1.2006-30.9.2006
40,35
10,70
1.10.2006-31.12.2006
39,32
10,70
1.1.2007-31.12.2007
39,35
10,70
1.1.2008-31.12.2008
39,38
11,07
3.8. Răspunsurile oferite cu privire la întrebările suplimentare formulate de Comisie
(57)
În scrisoarea sa din 16 octombrie 2009, Belgia a oferit mai multe precizări drept răspuns la întrebările formulate de Comisie, la 24 iulie 2009, în urma observațiilor prezentate de Belgia. În primul rând, Belgia și-a reiterat poziția conform căreia un stat membru nu este obligat să împovăreze actorii economici cu costul testelor ESB. În ceea ce privește costurile privind protecția sănătății publice, costurile controalelor impuse de autoritățile publice nu pot fi considerate drept contrapartida unui serviciu și să fie impuse actorilor economici. Totuși, în scopul cooperării, aceasta alege să răspundă întrebărilor Comisiei, adoptând logica exprimată în decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare.
(58)
În ceea ce privește partea de finanțare comunitară, Belgia a confirmat că aceasta a fost inclusă în cifrele comunicate anterior.
(59)
În continuare, Belgia a indicat că, în ceea ce privește finanțarea în cursul perioadei 30 iunie 2004-31 decembrie 2005, aceasta fusese efectuată de AFSLA pe baza surselor de finanțare proprii pe care le preluase de la entități anterioare din care aceasta provenea. Nu existau taxe parafiscale în această perioadă.
(60)
Comisia formulase întrebări în legătură cu raportul dintre suma de 15 237 646 EUR și cea de 67 156 527,65 EUR menționate în observațiile Belgiei (a se vedea considerentul 55). Belgia a răspuns că suma de 15 237 646 EUR făcea parte integrantă din suma de 67 156 527,65 EUR. Printre altele, autoritățile belgiene au indicat că doresc să efectueze calcule pentru a verifica exactitatea sumei menționate.
(61)
În ceea ce privește retribuțiile, Belgia a indicat că acestea reveneau agricultorului și nu puteau constitui un ajutor de stat. Belgia face trimitere în acest sens la decizia N 9/05 și N 10/05, în care s-a indicat că doar 33,38 EUR din cei 44,08 EUR din prețul total constituiau un ajutor de stat. Cei 10,70 EUR nu constituiau ajutoare și au fost scoși, prin urmare, din prețul testului în timpul evaluării conformității cu intensitatea maximă de 40 EUR pe test.
(62)
Pentru orice eventualitate, Belgia a indicat că singura diferență față de sistemul aprobat de Comisie în decizia N 9/05 și N 10/05 o constituia indexarea valorii retribuției, care a trecut de la 10,70 EUR la 11,07 EUR.
(63)
În scrisoarea sa din 1 decembrie 2009, Belgia a adus corecturi cifrelor furnizate anterior privind numărul de teste efectuate. Ea a indicat că aceste cifre le înlocuiau pe cele care fuseseră furnizate în scrisorile precedente și posterioare deciziei de deschidere a procedurii oficiale de investigare.
(64)
Aceste schimbări se bazează pe faptul că numărul de probe luate în considerare inițial era greșit. Într-adevăr, primele calcule s-au bazat pe un număr teoretic de 3 probe pe oră, în timp ce în realitate, 12 probe pe oră fuseseră prelevate pe teren. Această creștere a numărului de teste pe oră a determinat scăderea costului pentru fiecare prelevare de probă și a avut un impact, de asemenea, asupra nivelului costului total pe test, datorită faptului că costul acestor teste este compus în parte dintre-un cost pe oră, care a fost redus datorită unui număr mai mare de prelevări de probe pe oră. În plus, numărul total de animale sacrificate în cursul anilor 2003 și 2004 a fost redus în raport cu cifrele prezentate anterior. Cifrele menționate în scrisoarea Belgiei din 1 decembrie 2009 sunt cifrele pentru bovinele sacrificate pentru consum uman, raportate Comisiei pentru anii 2003 și 2004.
(în EUR)
2003
Cost de laborator
Tarif pe oră: medic veterinar
Costul prelevării probei
Costul kitului de testare
Costul total
Intervenție
40 EUR/test
ianuarie
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
februarie
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
martie
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
aprilie
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
mai
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
iunie
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
iulie
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
august
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
septembrie
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
octombrie
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
noiembrie
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
decembrie
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(în EUR)
2004
Cost de laborator
Tarif pe oră: medic veterinar
Costul prelevării probei
Costul kitului de testare
Costul total
Intervenție
40 EUR/test
1-15 ianuarie
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16-31 ianuarie
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
februarie
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
martie
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
aprilie
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
mai
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
iunie
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
iulie
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
august
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
septembrie
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
octombrie
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
noiembrie
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
decembrie
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Pe baza tabelului din considerentul 64, Belgia conchide că costul total pentru testele ESB este mai mic de 40 EUR începând cu 1 iulie 2004.
(66)
Pe această bază, autoritățile belgiene au furnizat, de asemenea, o rectificare a tabelului furnizat înainte de deschiderea procedurii oficiale de investigare și inclus în considerentul 25 din decizia de deschidere. Ultimele cifre furnizate reprezintă cifre reale și nu estimări ca cele anterioare. Din aceste informații reiese că suma totală prefinanțată s-ar ridica la 6 619 810,74 EUR și nu la 15 237 789,90 EUR, cum se estimase anterior.
Perioada
Prețul testului (în EUR)
Numărul de teste
Total (în EUR)
1.1.2003
15.1.2004
Ajutoare de stat indirecte
40,00
373 550
14 942 015,90
Costul testului 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Total
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004
30.6.2004
Ajutoare de stat indirecte
40,00
160 551
6 422 043,10
Taxa
22,02
160 551
860 286,19
Total
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003
30.6.2004
Buget total prefinanțat peste pragul maxim de 40 EUR
6 619 810,74
(67)
De asemenea, Belgia indică faptul că, în cazul în care ancheta autorităților belgiene din domeniul concurenței ar arăta că prețurile pentru testele ESB efectuate de laboratoare au fost majorate datorită unei eventuale înțelegeri ilegale între laboratoare, aceasta s-ar angaja să recupereze surplusul de preț plătit, inițiind proceduri judiciare în fața instanțelor de judecată competente, după caz.
(68)
În scrisoarea lor din 6 aprilie 2011, autoritățile belgiene au reiterat că retribuția în valoare de 10,70 EUR privea doar plata testului ESB de către beneficiarul care beneficia de acesta, în mod real, la momentul respectiv și nu era destinată rambursării prefinanțării testelor ESB anterioare.
(69)
În aceeași scrisoare din 6 aprilie 2011, autoritățile belgiene au indicat că suma totală prefinanțată de BIRB era de 67 156 527,65 EUR. AFSLA a rambursat în parte această sumă în modul următor:
Rambursare de către AFSLA
2005
4 477 102 EUR
2006
4 477 102 EUR
2007
Nicio rambursare (o prelungire a fost solicitată și obținută prin plata unor dobânzi)
2008
194 901 EUR (dobânzi asupra rambursării reportate)
Începând cu 2008
Nicio rambursare către BIRB - lege-program din 22/12/2008
Rambursare restantă
58 202 323 EUR
(70)
Belgia a indicat că guvernul a decis să suspende rambursarea prefinanțării către BIRB și că, prin urmare, sumele recuperate vor fi incluse în soldul pozitiv al AFSLA. Acest sold trebuie considerat drept rambursare a testelor ESB.
(71)
În ceea ce privește achitarea de către producător a costului testelor ESB, Belgia a reiterat că nu exista un sistem specific care să oblige abatoarele să factureze suma retribuției pentru testul ESB producătorului, dar că această procedură se desfășura în mod spontan. Belgia a furnizat câteva exemple de facturi din care reiese în mod clar că facturarea sumei retribuției apare ca poziție separată în facturi. Este vorba de borderoul de achiziție al abatorului către producător, în care suma retribuției este dedusă din suma totală de plată a abatorului către producător pentru cumpărarea animalului. În accepția Belgiei, este vorba, în acest caz, de o dovadă că producătorul este debitorul final pentru plata testului ESB către AFSLA.
(72)
În ultima lor scrisoare din 25 mai 2011, autoritățile belgiene au indicat că valorile ajutorului ar putea să facă obiectul unei aplicări cumulative a ajutorului de minimis, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1860/2004 al Comisiei din 6 octombrie 2004 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE în cazul ajutorului de minimis în sectorul agricol și în sectorul pescuitului (25), și a sumei de 40 EUR de ajutor compatibil per test, pentru perioada de aplicare a regulamentului.
4. OBSERVAȚII FORMULATE DE PĂRȚI TERȚE
(73)
În cadrul prezentei proceduri, Comisia nu a primit nicio observație din partea părților terțe interesate.
5. EVALUARE
5.1. Evaluarea existenței unui ajutor
(74)
În primul rând, în observațiile sale privind decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare, Belgia a estimat că, datorită caracterului lor obligatoriu, costurile testelor ESB erau finanțate de statele membre și că nicio reglementare comunitară nu solicita ca întreprinderile să suporte costul controalelor. Orientările agricole 2007-2013 și practica Comisiei indică, totuși, în mod clar că diferitele niveluri ale costului testelor pot cauza denaturări ale concurenței și că majoritatea statelor membre acordă ajutoare pentru a acoperi costul acestor teste, de unde și necesitatea de a reglementa intensitatea lor în scopul limitării denaturării concurenței cauzate de aceste ajutoare. În special, orientările EST menționează în mod clar că ajutoarele acordate de către state prezintă riscuri de denaturare a concurenței. La punctul 24 din orientările EST, de exemplu, se menționează că „începând cu 1 ianuarie 2003, în ceea ce privește examinările ESB obligatorii ale bovinelor sacrificate pentru consumul uman, ajutoarele publice directe și indirecte totale, inclusiv plățile comunitare, nu pot depăși 40 EUR pentru un test. Obligația examinării poate fi reglementată de legislația comunitară sau națională.” Aceste orientări au fost prezentate statelor membre care au fost invitate să ia măsuri utile în vederea aducerii regimurilor lor în conformitate cu aceste orientări. De asemenea, în ceea ce privește orientările agricole 2007-2013, calificarea drept ajutor de stat privind testele ESB este inclusă la punctul 132 litera (f) și următoarele. Printre altele, este important de subliniat că decizia N 9/05 și N 10/05, în care o parte din finanțarea testelor ESB era calificată drept ajutor, nu a făcut obiectul unui recurs efectuat de autoritățile belgiene, ceea ce înseamnă, în mod implicit, că autoritățile belgiene au acceptat această calificare a ajutoarelor drept ajutoare de stat pentru finanțarea testelor ESB.
(75)
Din aceste elemente putem deduce că punerea sub semnul întrebării de către Belgia a calificării drept ajutor de stat al ajutorului pentru finanțarea testelor ESB, datorită caracterului obligatoriu al acestor teste, este nefondată, având în vedere textele aplicabile și aplicate de mulți ani.
(76)
Prin urmare, Comisia examinează măsurile în cauză în temeiul articolului 107 din TFUE. În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, cu excepția derogărilor prevăzute de tratat, sunt incompatibile cu piața internă, în măsura în care afectează schimburile comerciale dintre statele membre, ajutoarele acordate de statele membre sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție.
(77)
Pentru ca o măsură să se încadreze la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, trebuie îndeplinite cumulativ următoarele patru condiții: 1. măsura trebuie să fie finanțată de stat sau prin intermediul resurselor de stat și să fie în responsabilitatea statului; 2. aceasta trebuie să se adreseze în mod selectiv anumitor întreprinderi sau sectoare de producție; 3. aceasta trebuie să reprezinte un avantaj economic pentru întreprinderile beneficiare; 4. aceasta trebuie să afecteze schimburile din cadrul Uniunii și să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența.
(78)
În considerentele care urmează, aceste patru criterii vor fi aplicate măsurilor care pot constitui ajutoare de stat.
(79)
Astfel cum se indică în considerentul 55, mai multe sisteme de finanțare au fost utilizate pentru finanțarea costurilor testelor ESB. În cadrul examinării criteriului privind prezența unor resurse de stat, prezenta decizie face o distincție între diferitele moduri de finanțare a testelor ESB.
5.1.1. Prezența resurselor de stat
5.1.1.1. De la 1 ianuarie 2001 până la 31 decembrie 2001
(80)
În cursul perioadei 1 ianuarie 2001-31 decembrie 2001, costul testelor ESB a fost finanțat în mod integral de trezoreria statului. În acest caz, este evident faptul că este vorba de o finanțarea prin intermediul resurselor de stat.
5.1.1.2. De la 1 ianuarie 2002 până la 30 iunie 2004
(81)
În cursul perioadei următoare, și anume, de la 1 ianuarie 2002 până la 30 iunie 2004, testele au fost prefinanțate de către BIRB, în așteptarea unei soluții structurale pentru finanțarea testelor. BIRB este o instituție publică federală care are personalitate juridică, rezultată din transformarea fostului Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture (OBEA) și a Diviziei pentru Agricultură a fostului Office Central des Contingents et Licences (OCCL). Este vorba de un organism parastatal de categorie B, plasat sub tutela Ministrului Agriculturii și al Întreprinderilor Mici și Mijlocii. BIRB este o agenție de plată autorizată în cadrul politicii agricole comune și finanțată de FEOGA (26). Printre altele, aceasta poate fi însărcinată cu misiuni care decurg din politica agricolă a guvernului federal sau a guvernelor regionale. În vederea echilibrării bugetului său administrativ, BIRB dispune de o alocare guvernamentală înscrisă în bugetul puterii sale de tutelă la nivel federal (Service public fédéral Économie) și a anumitor venituri proprii (provenite din anumite retribuții și investiții limitate). Având în vedere cele de mai sus, finanțarea prin intermediul BIRB constituie o finanțare care provine din resurse de stat.
5.1.1.3. De la 1 iulie 2004 până la 30 noiembrie 2004
(82)
De la 1 iulie 2004 până la 30 noiembrie 2004, testele au fost prefinanțate de AFSLA. Legislația în vigoare la momentul respectiv (și anume, în special legea din 4 februarie 2000 privind crearea AFSLA (27) indica faptul că AFSLA era finanțată, în principal, din venituri diverse provenite din taxe, onorarii și retribuții, amenzi administrative, venituri ocazionale, donații și legații etc. (28). AFSLA este o instituție publică care are personalitate juridică, clasată în categoria A prevăzută de legea din 16 martie 1954 privind controlul anumitor organisme de interes public (29). Prin urmare, din aceste considerații rezultă că finanțările acordate de AFSLA constituie resurse de stat și că alocarea acestora este decisă de autoritatea publică, AFSLA făcând obiectul autorității ierarhice a ministrului competent pentru sănătatea publică.
5.1.1.4. De la 1 decembrie 2004 până la 31 decembrie 2005
(83)
În ceea ce privește perioada 1 decembrie 2004 (data intrării în vigoare a decretului regal din 15 octombrie 2004) până la 31 decembrie 2005 (data intrării în vigoare a decretelor regale din 10 noiembrie 2005), testele ESB au fost finanțate printr-o retribuție de 10,70 EUR pe bovină testată, pe lângă o finanțare din partea AFSLA în ceea ce privește rezervele sale și avansul rambursabil pus la dispoziție de către trezoreria statului.
(84)
Finanțarea parțială efectuată de AFSLA și care provenea din fondurile sale proprii constituie o resursă de stat (a se vedea considerentul 82).
(85)
În ceea ce privește determinarea dacă retribuțiile constituie resurse de stat, poate fi vorba de resurse de stat în cazul în care se dovedește că retribuțiile nu acoperă totalitatea costurilor reale ale prestațiilor pe care se presupune că le remunerează. Într-adevăr, dacă nu există o corelație între costul serviciului prestat și retribuție, surplusul constituie o resursă de stat de care poate dispune organismul de stat căruia îi este achitată retribuția. Din acest motiv este oportun să se verifice dacă retribuțiile plătite AFSLA pentru testele ESB reprezintă plăți pentru serviciile AFSLA care au fost furnizate în mod real întreprinderilor și dacă acestea au fost bazate sau nu pe prețul pieței (a se vedea considerentul 54 din decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare). Acest aspect este abordat mai jos, atunci când se va examina conceptul de avantaj.
5.1.1.5. De la 1 ianuarie 2006
(86)
În ceea ce privește perioada după intrarea în vigoare a decretelor regale din 10 noiembrie 2005, și anume perioada începând cu 1 ianuarie 2006, este oportun să se examineze dacă retribuțiile și contribuțiile care au fost stabilite prin aceste decrete constituie resurse de stat. Acest aspect a fost deja examinat în cadrul deciziei N 9/05 și N 10/05. În considerentul 44 se indică, în mod general, faptul că contribuțiile constituiau resurse de stat și că retribuțiile puteau constitui resurse de stat dacă se arăta că aceste retribuții nu acopereau totalitatea costurilor reale ale prestațiilor pe care se presupune că le remunerează. În cazul testelor ESB, acestea erau finanțate în parte prin retribuții și în parte prin contribuții. Decizia N 9/05 și N 10/05 concluzionase că finanțarea unei părți din costurile testelor ESB prin intermediul retribuțiilor nu constituia un ajutor de stat și că finanțarea prin contribuții reprezenta un ajutor de stat compatibil. Astfel cum se indică în considerentul 34 din decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare, ajutoarele aprobate prin decizia Comisiei nu fac obiectul prezentei decizii și, prin urmare, nu vor fi reexaminate în acest context.
(87)
Totuși, având în vedere informațiile furnizate de Belgia în urma deschiderii procedurii oficiale de investigare, s-a dovedit că o parte din veniturile din contribuții a fost utilizată în 2005 și 2006 pentru a rambursa prefinanțarea testelor ESB care depășea 40 EUR în cursul perioadei 1 ianuarie 2003-1 decembrie 2004. Totuși, acest lucru nu a fost menționat în decizia N 9/05 și N 10/05. O parte din contribuții a fost utilizată, în consecință, pentru finanțarea testelor ESB efectuate în cursul perioadei 1 ianuarie 2003-1 decembrie 2004, în scopul de a recupera în mod neindividual de la agricultori costurile prefinanțate ale testelor ESB obligatorii care depășeau suma maximă de 40 EUR.
(88)
Alocarea unei părți din veniturile acestor contribuții pentru rambursarea prefinanțării testelor nu modifică în niciun fel calificarea drept resurse de stat efectuată în decizia N 9/05 și N 10/05.
5.1.2. Avantaj selectiv pentru o întreprindere
(89)
În cadrul examinării existenței unui avantaj, este oportun să se distingă între măsurile finanțate prin resurse de stat, inclusiv contribuții, și măsurile finanțate prin retribuții.
(90)
În ceea ce privește măsurile finanțate prin resurse de stat, inclusiv contribuțiile, Comisia a fost întotdeauna de părere (30) că, în cazul în care statul finanțează costurile controalelor obligatorii referitoare la producția sau comercializarea produselor, acest lucru trebuie să fie considerat drept un avantaj selectiv pentru întreprinderi (31). Într-adevăr, statul a redus cheltuielile care sunt incluse în mod normal în bugetul unei întreprinderi. Din cele menționate anterior, se poate deduce că agricultorii, abatoarele și celelalte entități care transformă, manipulează, vând sau comercializează produse provenite de la bovine care fac obiectul unor teste ESB obligatorii în temeiul legislației aplicabile în cursul perioadei în cauză, desfășoară o activitate economică și au beneficiat de ajutoare de stat prin finanțarea testelor ESB de către stat, începând cu 1 ianuarie 2001.
(91)
Argumentele prezentate de Belgia (a se vedea considerentul 37 și următoarele), conform cărora finanțarea testelor ESB este impusă în vederea protejării sănătății publice și este responsabilitatea statului membru de a decide sistemul normal de finanțare a testelor ESB nu pot fi acceptate din motivele menționate în considerentul 74. În contextul mai specific al evaluării selectivității, Belgia a argumentat că nu poate fi vorba despre selectivitate decât în măsura în care anumite sectoare sau întreprinderi ar beneficia de un tratament favorabil în raport cu sistemul normal. Faptul că există diferențe între diferite state membre privind finanțarea testelor ESB și că acest lucru ar putea să determine denaturări ale concurenței nu constituie, în accepția Belgiei, o problemă de ajutor de stat, ci de armonizare a legislațiilor.
(92)
Argumentul nu poate fi însă acceptat. Astfel cum a fost indicat în decizia N 9/05 și N 10/05, criteriul selectivității este respectat atunci când avantajul este rezervat câtorva întreprinderi sau unui sector de activitate. În cauza în speță, pe plan național, finanțarea testelor ESB de către stat nu este benefică decât pentru un sector determinat, cel de creștere a animalelor care fac obiectul unor teste ESB. Pe plan comunitar, finanțarea testelor ESB în favoarea întreprinderilor belgiene de către stat sau prin intermediul unor resurse de stat conferă acestor întreprinderi un avantaj în fața concurentelor lor străine, a căror finanțare a testelor ESB obligatorii nu este preluată de stat sau de resursele de stat. În preambulul la orientările EST (punctele 8 și 9), fusese indicat în mod clar că armonizarea în curs care impunea sectorului să suporte costurile se desfășura în ritm lent, iar Comisia decisese, prin urmare, să clarifice și să-și modifice politica sa în materie de ajutoare de stat în ceea ce privește costurile generate de testele ESB. Punctul 24 din orientările EST indică faptul că obligația examinării poate fi bazată pe legislația comunitară sau națională. Acest punct indică în mod clar că nu există armonizare la nivel comunitar în ceea ce privește obligația de a efectua teste, ceea ce implică faptul că poate fi acordat un ajutor selectiv care să avantajeze întreprinderile dintr-un anumit stat membru. În concluzie, măsurile finanțate prin intermediul resurselor de stat, inclusiv contribuțiile, acordă un avantaj selectiv agricultorilor, abatoarelor și celorlalte entități care transformă, manipulează, vând sau comercializează produse provenite de la bovine care fac obiectul unor teste ESB obligatorii în temeiul legislației aplicabile, deoarece acestea reduc costurile pentru acești beneficiari. Aceste avantaje nu sunt acordate prin intermediul unor plăți directe, ci prin preluarea costurilor testelor ESB de către autoritățile publice, care achită direct laboratoarelor costul testelor efectuate, la cererea abatoarelor și facturează costurile către AFSLA.
(93)
În ceea ce privește măsurile de sprijin finanțate prin retribuții, este oportun să se verifice dacă este acordat vreun beneficiu prin intermediul acestor retribuții. Astfel cum se indică în decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare (în considerentele 61 și 62), este vorba de un avantaj doar în cazul în care aceste retribuții sunt inferioare costurilor reale ale serviciilor furnizate operatorilor economici în mod efectiv de către AFSLA. Este adecvat, de asemenea, să se verifice dacă onorariile reprezintă plăți pentru serviciile AFSLA furnizate în mod efectiv întreprinderilor. Mai concret, trebuie stabilit dacă a fost acordat un avantaj abatoarelor și producătorilor care au plătit retribuția de 10,70 EUR pe bovină testată în cursul perioadei 1 decembrie 2004-31 decembrie 2005 și dacă acestea au beneficiat în mod efectiv de prestațiile furnizate de AFSLA.
(94)
Autoritățile belgiene au indicat în răspunsul lor la decizia de deschidere a unei proceduri oficiale de investigare că retribuția de 10,70 EUR pe bovină testată era singura sursă de finanțare a AFSLA pentru a suporta costurile testelor ESB, cu excepția rezervelor AFSLA și a avansurilor rambursabile ale trezoreriei statului. Plata retribuției este efectuată de abatoare. Autoritățile belgiene au menționat că nu exista nicio obligație legală pentru abatoare de a factura suma retribuției clienților acestora, dar că practica abatoarelor constă în facturarea costului retribuției în mod separat producătorilor. Acest lucru a fost dovedit de către Belgia prin intermediul facturilor prezentate drept exemplu, din care reieșea în mod clar că abatoarele facturează suma retribuției în mod separat producătorilor. Belgia estimează că nu este adecvat să se reglementeze în mod formal modul în care abatoarele facturează producătorilor sau altor potențiali beneficiari ai serviciilor retribuția pe care o plătesc, având în vedere că acest cost este facturat producătorilor în mod asemănător altor costuri care intervin în momentul abatorizării și care sunt facturate producătorilor.
(95)
În consecință, din cele menționate anterior, putem deduce că îndoiala formulată în momentul deschiderii procedurii oficiale de investigare, în considerentul 44, care indica faptul că taxa pentru abatoare era mult prea mare în comparație cu alți beneficiari ai serviciului, a fost eliminată prin informațiile furnizate de Belgia cu privire la facturarea sumei acestei retribuții producătorilor.
(96)
În ceea ce privește prețul testelor ESB, dacă acesta este sau nu prețul pieței, Belgia a semnalat, în primul rând, Comisiei că, începând cu iulie 2005, prețurile propuse de AFSLA sunt mai mici de 40 EUR, în timp ce orientările agricole 2007-2013 indică faptul că 40 EUR era prețul cel mai mic disponibil în Comunitate la momentul acela. Acest lucru indică faptul că prețurile sunt în conformitate cu prețurile practicate în alte țări din Europa în cursul perioadei în cauză. În al doilea rând, Belgia a răspuns deciziei de deschidere a procedurii oficiale de investigare, afirmând că situația era identică cu situația examinată în decizia N 9/05 și N 10/05, care concludea că desemnarea prestatorilor era efectuată în conformitate cu proceduri deschise și nediscriminatorii (a se vedea considerentul 82 din decizia N 9/05 și N 10/05). În al treilea rând, Comisia ia notă de angajamentul furnizat de Belgia de a lua toate măsurile juridice disponibile pentru a recupera sumele plătite în exces pentru prețul testelor, în cazul în care anchetele autorităților belgiene din domeniul concurenței ar ajunge la concluzia că există o înțelegere ilegală între laboratoare, ceea ce ar avea drept efect creșterea prețului testelor. Pe baza acestor considerații, Comisia a conchis că retribuțiile nu pot fi considerate ca fiind resurse de stat, având în vedere că retribuțiile plătite AFSLA pentru testele ESB reprezintă plăți pentru serviciile AFSLA furnizate în mod efectiv întreprinderilor și au fost bazate pe prețul pieței.
(97)
Se poate conchide că, în conformitate cu decizia N 9/05 și N 10/05, niciun avantaj nu a fost acordat abatoarelor, nici producătorilor de către retribuție, datorită faptului că retribuția acoperă o plată pentru un serviciu de care a beneficiat debitorul retribuției și că prețul testului este bazat pe prețul pieței. Această concluzie permite, de asemenea, să se determine absența finanțării prin intermediul resurselor de stat, având în vedere că prețul testului este în conformitate cu prețul pieței.
5.1.3. Denaturarea concurenței și efectele asupra schimburilor comerciale în cadrul Uniunii
(98)
În ceea ce privește celelalte condiții care reglementează aplicarea articolului 107 alineatul (1) din TFUE, măsura poate exercita un efect asupra poziției Belgiei în acest sector (32). Întrucât întreprinderile belgiene operează pe o piață internațională puternic concurențială, măsura denaturează sau riscă să denatureze concurența (33) și afectează schimburile comerciale dintre statele membre.
5.1.4. Concluzii privind caracterul de „ajutor” în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE
(99)
Comisia consideră, în lumina celor de mai sus, că finanțarea testelor ESB prin intermediul contribuțiilor și a altor resurse de stat, astfel cum se indică mai sus, reprezintă un avantaj finanțat prin resurse de stat. Acest avantaj denaturează sau riscă să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi și producții, având în vedere că poate afecta comerțul între statele membre. Avantajul este acordat agricultorilor, abatoarelor și celorlalte entități care transformă, manipulează, vând sau comercializează produse provenite de la bovine care fac obiectul unor teste ESB obligatorii în temeiul legislației aplicabile. În consecință, Comisia concluzionează că măsurile în cauză intră sub incidența articolului 107 alineatul (1) din TFUE. În schimb, partea de teste ESB care sunt finanțate prin retribuții nu constituie ajutoare, având în vedere că debitorii retribuției beneficiază de prestații furnizate la prețul pieței.
5.2. Ilegalitatea ajutorului
(100)
Începând cu 1 ianuarie 2001, autoritățile belgiene nu au notificat Comisia în sensul articolului 108 alineatul (3) din TFUE cu privire la măsurile de ajutoare concretizate prin finanțarea testelor ESB. Ajutoarele prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1/2004 sunt scutite de obligația de notificare, cu condiția ca acestea să respecte cerințele prevăzute în regulamentul respectiv. Prin urmare, acestea sunt ilegale în cazul nerespectării acestor condiții.
5.3. Finanțarea ajutoarelor
(101)
În ceea ce privește ajutoarele de stat finanțate parțial printr-o taxă parafiscală, și anume contribuția, acțiunile finanțate de ajutoare, precum și finanțarea ajutoarelor însele, trebuie să facă obiectul unei examinări a Comisiei. Într-adevăr, incompatibilitatea eventuală a finanțării unui ajutor de stat cu piața internă ar determina incompatibilitatea ajutorului însuși, chiar în cazul în care acordarea ajutorului ar fi respectat normele de concurență aplicabile.
(102)
În conformitate cu o jurisprudență constantă, taxele nu intră în domeniul de aplicare al dispozițiilor TFUE privind ajutoarele de stat, cu excepția cazului în care acestea constituie modul de finanțare al unei măsuri de ajutor, astfel încât acestea să facă parte integrantă din această măsură (34). Pentru ca o taxă să poată fi considerată parte integrantă dintr-o măsură de ajutor, trebuie să existe o legătură de alocare obligatorie între taxă și ajutor în temeiul reglementării naționale relevante, în sensul că venitul din taxă este inevitabil alocat finanțării ajutorului (35). În cazul în care există o astfel de legătură, venitul din taxă influențează în mod direct importanța ajutorului (36) și, prin urmare, aprecierea compatibilității acestui ajutor cu piața internă (37).
(103)
Prin urmare, este oportun să se examineze dacă contribuția prelevată începând cu 1 iulie 2004 răspunde criteriilor enunțate în considerentul 102 și să se țină cont de instrumentele juridice aplicabile în cursul diferitelor perioade. Ajutorul finanțat a făcut obiectul unei scutiri, dar această scutire nu acoperă sistemul de finanțare al ajutorului, prin urmare, trebuie verificată legalitatea sistemului de finanțare în cursul întregii perioade în cauză.
5.3.1. De la 1 iulie 2004 până la 31 decembrie 2005
(104)
În cursul acestei perioade, ajutoarele sunt prefinanțate de AFSLA și prin retribuții în temeiul decretului regal din 15 octombrie 2004 (acestea din urmă nu fac, totuși, parte din prezenta secțiune, având în vedere că nu este vorba de ajutoare - a se vedea considerentul 97). Este oportun să se verifice dacă sistemul de finanțare face parte integrantă din măsura de ajutor. Din legislația în vigoare nu reiese că ar exista o legătură de alocare obligatorie între modul de finanțare al AFSLA și finanțarea testelor ESB și nici că venitul din taxe ar fi alocat inevitabil finanțării ajutorului. Într-adevăr, legea din 4 februarie 2000 privind crearea AFSLA prevede diferite surse de finanțare ale AFSLA (a se vedea considerentul 82). În plus, nu se poate conchide că venitul din taxe influențează în mod direct importanța ajutorului, având în vedere că testele sunt finanțate atât prin retribuții, cât și de AFSLA, în ceea ce privește surplusul. Suma ajutoarelor plătite de AFSLA variază, prin urmare, în funcție de prețul testelor și nu în funcție de contribuțiile plătite AFSLA. În concluzie, nu există nicio legătură de alocare obligatorie între veniturile din contribuții și rambursarea prefinanțării.
5.3.2. De la 1 ianuarie 2006
(105)
Începând cu această dată, contribuțiile sunt reglementate prin decretul regal privind contribuțiile pentru finanțarea AFSLA. Decizia N 9/05 și N 10/05 a examinat sistemul de finanțare prin intermediul contribuțiilor și a ajuns la concluzia că metoda de finanțare a unei părți din cheltuielile legate de testele ESB nu efectua nicio discriminare între produsele importate sau exportate și nu era contrară dispozițiilor Tratatului (38). Astfel cum se indică în considerentul 31, prezenta decizie nu se referă la măsurile aprobate anterior. Totuși, având în vedere că Belgia a indicat că o parte din contribuții erau utilizate, începând cu 1 ianuarie 2006, pentru rambursarea prefinanțării testelor ESB anterioare, Comisia este îndreptățită să examineze sistemul de finanțare în măsura în care contribuțiile finanțează rambursarea prefinanțării testelor ESB.
(106)
Belgia a indicat că sistemul de finanțare era neschimbat, cu excepția indexării retribuției. Singurul element care a fost modificat este utilizarea veniturilor provenite din contribuții pentru a opera rambursarea prefinanțării costurilor ESB în 2006.
(107)
În ceea ce privește stabilirea dacă finanțarea este parte integrantă din măsura de ajutor, răspunsul este negativ. Faptul că după 2006, contribuțiile au fost destinate prefinanțării testelor nu a influențat suma ajutorului acordat. În plus, autoritățile belgiene au indicat că sistemul de recuperare era un sistem de recuperare solidară, în cadrul căruia fiecare operator plătește o cotizație către AFSLA și o parte din această contribuție este destinată recuperării costurilor din trecut legate de prefinanțarea testelor ESB. Toți operatorii activi care au deținut bovine în cursul perioadei considerate contribuie în mod egal la acest sistem, dar ei nu sunt singurii contribuitori. În consecință, Comisia concluzionează că finanțarea ajutorului nu este parte integrantă a măsurii de ajutor în cauză.
5.4. Evaluarea compatibilității măsurilor de ajutor
(108)
Atunci când ajutorul constituie ajutor de stat și se încadrează la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, este necesar să se verifice dacă acesta poate fi considerat compatibil cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatele (2) și (3) din TFUE.
(109)
Având în vedere măsura în cauză, doar articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE care prevede că pot fi considerate ca fiind compatibile cu piața internă ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu aduc modificări condițiilor schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun, ar putea fi aplicabil.
(110)
În temeiul punctului 23 alineatul (3) din Orientările comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol (39) pentru perioada 2000-2006 (denumite în continuare „orientările agricole 2000-2006”) și al Comunicării Comisiei privind stabilirea normelor aplicabile pentru evaluarea ajutoarelor de stat ilegale (40), orice ajutor ilegal în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (41) trebuie evaluat în conformitate cu normele și orientările în vigoare la momentul acordării ajutorului. Comisia a adoptat, în 2002, Orientările EST. Aceste orientări au fost aplicabile între 1 ianuarie 2003 și 31 decembrie 2006 (42). La punctul 44 din orientările EST, se prevede că, în afară de cazurile referitoare, în special, la testele ESB, ajutoarele ilegale în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 vor fi evaluate în conformitate cu normele și orientările aplicabile la momentul acordării ajutoarelor. Având în vedere că ajutoarele au fost acordate între 1 ianuarie 2001 și 31 decembrie 2005, orientările reprezintă cadrul relevant pentru evaluarea acestor ajutoare.
(111)
În conformitate cu punctul 194 litera (c) din orientările agricole 2007-2013, Comisia nu va mai aplica, începând cu data de 1 ianuarie 2007, orientările EST, cu excepția cazului ajutoarelor ilegale prevăzute la punctele 43 și următoarele din orientările EST.
(112)
În funcție de aplicabilitatea diferitelor dispoziții legale, se pot distinge două perioade.
5.4.1. Perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2001 și 31 decembrie 2002: aplicabilitatea punctul 11.4 din orientările agricole 2000-2006 la care se face trimitere la punctul 45 din orientările EST
(113)
Punctul 45 din orientările EST prevede că, în ceea ce privește ajutoarele de stat ilegale care vizează acoperirea costurilor legate de testele ESB acordate înainte de data de punere în aplicare a orientărilor EST (și anume, 1 ianuarie 2003), Comisia va evalua compatibilitatea acestor ajutoare în conformitate cu punctul 11.4 din orientările agricole 2000-2006 și cu practica sa, începând din 2001, de a accepta astfel de ajutoare până la 100 %.
(114)
În conformitate cu punctul 11.4 din orientările agricole 2000-2006, pentru a fi considerat drept compatibilă,
-
măsura trebuie să se înscrie în cadrul unui program adecvat stabilit la nivel comunitar, național sau regional pentru prevenirea, monitorizarea sau combaterea bolii în cauză (punctul 11.4.2);
-
măsura trebuie să aibă drept obiectiv prevenirea sau compensarea, sau o combinație a celor două (punctul 11.4.3);
-
măsura trebuie să fie compatibilă atât cu obiectivele, cât și cu dispozițiile specifice prevăzute de legislația veterinară și fitosanitară comunitară (punctul 11.4.4);
-
intensitatea ajutorului nu poate să depășească 100 % din costurile eligibile (punctul 11.4.5).
În cazul în care ajutorul este acordat în cadrul regimurilor de ajutoare comunitare și/sau naționale și/sau regionale, Comisia va solicita dovada faptului că nu există niciun risc de supracompensare prin eventuala cumulare a măsurilor prevăzute de mai multe sisteme. Atunci când un ajutor a fost aprobat, trebuie să se indice data și referințele deciziei în cauză a Comisiei.
(115)
În ceea ce privește primele trei condiții, decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare ajunsese deja la concluzia că acestea au fost îndeplinite (a se vedea considerentul 80 din decizia de deschidere în cauză). Autoritățile belgiene au confirmat această abordare în observațiile lor privind decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare. Într-adevăr, ESB este o boală transmisibilă și reprezintă o amenințare pentru sănătatea umană. Este vorba de o boală a animalelor al cărei focar primar trebuie să fie notificat direct Comisiei și celorlalte state membre (43). Obiectivul măsurii de ajutor este de a combate ESB prin examinarea animalelor sacrificate și a animalelor găsite moarte. Compensarea costurilor suportate de agricultori ar trebui să garanteze că măsurile sunt efectiv puse în aplicare. Toate măsurile vor fi luate în conformitate cu dreptul comunitar sau sunt recomandate de acesta (44).
(116)
În ceea ce privește a patra condiție, informațiile furnizate de Belgia evidențiază finanțarea testelor ESB cu costuri între 111,81 EUR și 63,45 EUR, în cursul acestei perioade (a se vedea considerentul 56). Aceste costuri acoperă analiza de laborator, costurile prelevării probei de către un veterinar, și costurile trusei de test. Comisia consideră că aceste costuri sunt în conformitate cu cele enumerate la punctul 11.4.5 din orientările agricole 2000-2006, care menționează, printre altele, drept costuri reale controalele sanitare, testele și alte măsuri de depistare.
(117)
În concluzie, ajutoarele acordate în perioada 1 ianuarie 2001-31 decembrie 2002 sunt compatibile.
5.4.2. Perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2003 și 31 decembrie 2005: aplicabilitatea punctului 21 și următoarele din orientările EST
(118)
În conformitate cu punctul 23 din orientările EST, Comisia a decis să continue să autorizeze ajutoare de până la 100 % din costurile legate de testele ESB, în conformitate cu principiile prevăzute la punctul 11.4 din orientările agricole 2000-2006 (a se vedea considerentul 114).
(119)
În plus, următoarele condiții trebuie, de asemenea, îndeplinite în temeiul orientărilor EST:
-
începând cu 1 ianuarie 2003, în ceea ce privește examinările ESB obligatorii ale bovinelor sacrificate pentru consumul uman, ajutoarele, inclusiv plățile comunitare, nu pot depăși 40 EUR pentru un test (a se vedea punctul 24 din orientările EST);
-
ajutorul de stat acordat pentru acoperirea costurilor aferente testelor ESB este plătit operatorului în a cărui incintă vor fi prelevate probele pentru test. În cazul în care ajutorul este plătit laboratoarelor, trebuie să se demonstreze că suma totală a ajutorului este alocată operatorului (punctul 25 din orientările EST).
(120)
Astfel cum s-a indicat în considerentele 115 și 116, cele patru condiții prevăzute în orientările agricole 2000-2006 sunt îndeplinite.
(121)
În ceea ce privește condiția privind suma maximă de 40 EUR per test, Comisia constată că această sumă maximă a fost depășită între 1 ianuarie 2003 și 30 iunie 2004. În conformitate cu informațiile furnizate de către Belgia, suma totală a acestui excedent, în cursul acestei perioade, s-a ridicat la 6 619 810,74 EUR. Începând cu 1 iulie 2004, costul total al testului este mai mic de 40 EUR (a se vedea considerentul 64). Autoritățile belgiene au indicat că aceste sume acopereau plățile naționale și comunitare (a se vedea considerentul 58).
(122)
În ceea ce privește condiția referitoare la faptul că ajutorul trebuie să fie plătit operatorului în a cărui incintă vor fi prelevate probele pentru test și că, în cazul în care ajutorul este plătit laboratoarelor, trebuie să se demonstreze că suma totală a ajutorului este alocată operatorului (punctul 25 din orientările EST), Comisia concluzionează că această condiție este îndeplinită.
(123)
După cum s-a menționat în decizia de deschidere a procedurii de investigare formală, autoritățile belgiene au indicat faptul că costurile legate de testele ESB sunt achitate direct laboratoarelor. Operatorii nu trebuie să plătească niciun cost de laborator pentru testele ESB efectuate pe bovine. Această evaluare este în conformitate cu ceea ce s-a hotărât în cazul sistemului similar în decizia N 9/05 și N 10/05 în considerentul 95. Astfel cum s-a menționat anterior, singurul cost repercutat asupra producătorilor este cel al retribuției (a se vedea considerentul 93 și următoarele), dar această parte a finanțării testului ESB nu constituie un ajutor. Prin urmare, suma integrală a ajutorului este alocată operatorului.
5.4.3. Începând cu 1 ianuarie 2006
(124)
În ceea ce privește perioada ulterioară datei de 1 ianuarie 2006, Comisia face referire la decizia N 9/05 și N 10/05, având în vedere că prezenta decizia nu își propune să revină asupra ajutoarelor autorizate în decizia în cauză.
5.4.4. Concluzie
(125)
În concluzie, ajutoarele acordate pentru finanțarea testelor ESB, care depășesc suma de 40 EUR/test, în perioada 1 ianuarie 2003-30 iunie 2004, a căror valoare totală se ridică la 6 619 810,74 EUR sunt incompatibile cu piața internă.
5.5. Rambursarea bugetului prefinanțat
(126)
Astfel cum s-a menționat anterior, testele au fost finanțate prin resurse de stat care depășesc suma maximă de 40 EUR/test, în perioada 1 ianuarie 2003-30 iunie 2004.
(127)
Belgia a decis să efectueze rambursarea excedentului prin intermediul contribuțiilor prelevate pentru finanțarea AFSLA, începând cu 1 ianuarie 2006, care, inițial, urma să fie plătit eșalonat pe o perioadă de 15 ani, dar a fost abandonat ulterior. Potrivit autorităților belgiene, motivul acestei abordări generale este faptul că era dificil din punct de vedere practic să se efectueze o recuperare individuală, având în vedere că unii operatori decedaseră sau își încetaseră activitatea.
(128)
Într-o scrisoare ulterioară din data de 6 aprilie 2011, autoritățile belgiene au indicat că AFSLA începuse rambursarea prin intermediul fondurilor sale, în cursul anilor 2005-2006.
(129)
Cu toate acestea, sistemul de recuperare propus nu respectă cerințele în materie de recuperare în cazul unui ajutor ilegal și incompatibil. Într-adevăr, conform jurisprudenței, recuperarea are drept scop restabilirea situației care exista pe piață înainte de acordarea ajutorului în cauză. Obiectivul de a restabili situația existentă anterior este realizat în momentul în care ajutoarele ilegale și incompatibile cu piața internă au fost restituite de către beneficiar și acesta din urmă pierde avantajul de care a beneficiat asupra concurenților săi de pe piață, iar situația anterioară plății ajutorului este restabilită (45). Ajutorul care trebuie recuperat include dobânda calculată pe baza unei rate adecvate, fixate de Comisie, de la data la care ajutorul ilegal a fost pus la dispoziția beneficiarului până la data recuperării acestuia (46). Pe baza Regulamentului (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (47), dobânzile se calculează pe o bază compusă, nefiind însă cazul aici. Mai mult, articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 prevede că statele membre trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a ajunge la o executare imediată și efectivă a deciziei Comisiei. Recuperarea, astfel cum este propusă și pusă în aplicare parțial de Belgia, nu respectă cerințele menționate anterior și nu poate fi considerată o recuperare în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999.
6. CONCLUZII
(130)
Comisia concluzionează că finanțarea testelor ESB prin intermediul retribuțiilor nu constituie un ajutor.
(131)
Comisia concluzionează că finanțarea testelor de ESB prin resurse de stat constituie un ajutor în favoarea agricultorilor, abatoarelor și a altor entități care transformă, manipulează, vând sau comercializează produse provenite de la bovine care fac obiectul unor teste ESB obligatorii în temeiul legislației aplicabile. Acest ajutor este compatibil pentru perioada 1 ianuarie 2001-31 decembrie 2002 și pentru perioada 1 iulie 2004-31 decembrie 2005. Ajutorul este incompatibil pentru perioada 1 ianuarie 2003-30 iunie 2004. Incompatibilitatea ajutorului este constituită din suma care depășește 40 EUR/test și este evaluată de Belgia ca fiind în valoare de 6 619 810,74 EUR.
(132)
Comisia constată că Belgia a pus în aplicare în mod ilegal ajutorul pentru finanțarea testelor ESB, contrar dispozițiilor articolului 108 alineatul (3) din TFUE, în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2001 și 30 iunie 2004. Începând cu 1 ianuarie 2003, ajutorul era reglementat printr-un regulament de scutire, dar având în vedere că cerințele prevăzute de acest regulament de scutire nu au fost respectate, ajutoarele sunt ilegale.
(133)
Ajutoarele ilegale și incompatibile care depășesc suma maximă de 40 EUR/test trebuie să facă obiectul unei recuperări, cu excepția ajutoarelor acordate pentru proiecte specifice care, la momentul acordării acestor ajutoare, îndeplineau toate condițiile stabilite în Regulamentul de minimis aplicabil.
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
(1) Măsurile finanțate prin intermediul retribuțiilor nu constituie ajutoare.
(2) Finanțarea testelor ESB prin intermediul resurselor de stat constituie un ajutor compatibil cu piața internă în favoarea agricultorilor, abatoarelor și a altor entități care transformă, manipulează, vând sau comercializează produse provenite de la bovine care fac obiectul unor teste ESB obligatorii pentru perioada 1 ianuarie 2001-31 decembrie 2002 și pentru perioada 1 iulie 2004-31 decembrie 2005.
(3) Finanțarea testelor ESB prin intermediul resurselor de stat pentru perioada 1 ianuarie 2003-30 iunie 2004 constituie un ajutor compatibil cu piața internă în favoarea agricultorilor, abatoarelor și a altor entități care transformă, manipulează, vând sau comercializează produse provenite de la bovine care fac obiectul unor teste ESB obligatorii pentru sume mai mici de 40 EUR/test. Sumele care depășesc 40 EUR/test sunt incompatibile cu piața internă și trebuie recuperate, cu excepția ajutoarelor acordate pentru proiecte specifice care, la momentul acordării ajutorului, îndeplineau toate condițiile stabilite în Regulamentul de minimis aplicabil.
(4) Belgia a pus în aplicare în mod ilegal ajutorul pentru finanțarea testelor ESB contrar dispozițiilor articolului 108 alineatul (3) din TFUE, în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2001 și 30 iunie 2004.
Articolul 2
(1) Belgia ia toate măsurile necesare pentru recuperarea de la beneficiari a ajutoarelor ilegale și incompatibile menționate la articolul 1 alineatele (3) și (4).
(2) Ajutoarele care trebuie recuperate includ dobânzi calculate începând cu data la care au fost puse la dispoziția beneficiarilor până la data recuperării acestora.
(3) Dobânda se calculează pe o bază compusă, în conformitate cu dispozițiile prevăzute în capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004.
(4) Recuperarea se efectuează fără întârziere și în conformitate cu procedurile prevăzute de dreptul național, cu condiția ca acestea să permită executarea imediată și efectivă a prezentei decizii.
Articolul 3
Recuperarea ajutorului la care se face referire la articolul 1 alineatele (3) și (4) este imediată și efectivă.
Belgia trebuie să se asigure că prezenta decizie este pusă în aplicare în termen de patru luni de la data notificării acesteia.
Articolul 4
(1) În termen de două luni de la data notificării prezentei decizii, Belgia pune la dispoziția Comisiei următoarele informații:
(a)
lista beneficiarilor care au primit ajutoare menționate la articolul 1 alineatele (3) și (4), precum și valoarea totală a ajutorului primit de fiecare dintre aceștia;
(b)
valoarea totală (suma de bază și dobânzile de recuperare) de recuperat de la beneficiari;
(c)
o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor prevăzute în vederea conformării cu prezenta decizie;
(d)
documente care să demonstreze că beneficiarii au fost înștiințați că trebuie să ramburseze ajutorul.
(2) Belgia informează Comisia cu privire la progresele înregistrate ca urmare a măsurilor naționale adoptate în vederea aplicării prezentei decizii până la finalizarea recuperării ajutoarelor menționate la articolul 1 alineatele (3) și (4).
(3) După perioada de două luni menționată la alineatul (1), Belgia prezintă, la solicitarea Comisiei, un raport privind măsurile deja adoptate și prevăzute pentru a se conforma prezentei decizii. Acest raport furnizează, de asemenea, informații detaliate privind valoarea ajutoarelor și dobânzile de recuperare deja recuperate de la beneficiari.
Articolul 5
Prezenta decizie se adresează Regatului Belgiei.
Adoptată la Bruxelles, 27 iulie 2011.