РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1389/2011 НА СЪВЕТА
от 19 декември 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на трихлороизоцианопикочна киселина с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1631/2005 (2) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мерки във вид на индивидуални мита в размер от 7,3 % до 40,5 % с остатъчно мито от 42,6 % (3) върху вноса на трихлороизоцианопикочна киселина с произход от Китайската народна република (КНР).
(2)
С Регламент (ЕО) № 855/2010 (4) Съветът намали приложимото индивидуално мито за едно дружество от 14,1 % на 3,2 %.
2. Искане за преразглеждане
(3)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока (5) на действащите окончателни антидъмпингови мерки на 6 юли 2010 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането беше подадено от Европейския съвет по химическа промишленост (CEFIC) от името на производители от Съюза, които в случая представляват основният дял - повече от 90 %, от общото производство на трихлороизоцианопикочна киселина в Съюза („заявителите“).
(4)
Искането се основава на твърдението, че има вероятност изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане
(5)
След като се консултира с консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане, на 6 октомври 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известието за започване“), Комисията обяви, че започва преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период
(6)
Разследваният период в рамките на преразглеждането (РПРП) е от 1 юли 2009 г. до 30 юни 2010 г. Вероятността от продължаване или повтаряне на вредата е анализирана за периода от 1 януари 2007 г. до края на РПРП (разглеждания период).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(7)
Комисията официално уведоми заявителите, другия известен производител от Съюза, производителите износители, вносителите и ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на КНР, за започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките.
(8)
На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане. Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
(9)
Предвид очевидно големия брой производители износители в КНР и несвързани вносители в Съюза в известието за започване на преразглеждане се предвижда подбор на извадка за тези заинтересовани страни в съответствие с член 17 от основния регламент.
(10)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи съответен подбор, съгласно член 17 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят интереса си в срок от 15 дни от публикуването на известието за започване на преразглеждане и да предоставят на Комисията посочената в известието информация.
(11)
Нито един от производителите износители в КНР не оказа съдействие при разследването.
(12)
Що се отнася до вносителите, няколко дружества първоначално се отзоваха, но на по-късен етап оттеглиха съдействието си.
(13)
Комисията изпрати въпросници на всички известни заинтересовани страни в сроковете, определени в известието за започване на преразглеждане. Бяха получени отговори от тримата известни производители от Съюза и от двама ползватели.
(14)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима, за да определи вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място при двамата основни производители в Съюза:
-
Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Барселона), Испания;
-
Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Барселона, Испания.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(15)
Разглежданият продукт в рамките на настоящото преразглеждане е трихлороизоцианопикочна киселина и препарати от нея (TCCA), наричана също с международното ѝ непатентовано наименование (INN) „симклозен“, понастоящем класирана в кодове по КН ex 2933 69 80 и ex 3808 94 20 (кодове по ТАРИК 2933698070 и 3808942020) с произход от КНР.
(16)
TCCA е химически продукт, който се използва като широкоспектърен органичен хлорен дезинфектант и избелител и се прилага по-специално за дезинфекция на водата в плувни басейни. Продава се във вид на прах, гранули, таблетки или дражета. Всички разновидности на TCCA и препаратите от нея имат еднакви основни характеристики (химичен състав) и свойства (дезинфектант) и са предназначени за сходна употреба, поради което се разглеждат като един-единствен продукт.
(17)
Разследването потвърди, че разглежданият продукт, произвеждан и продаван от производителите износители за Съюза, има сходни физически и химически характеристики и употреби с продукта, произвеждан и продаван от производителите от Съюза на пазара на Съюза, както и от производителя в държавата аналог на вътрешния и външния пазар. При тези обстоятелства те се смятат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(18)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проведено преразглеждане, за да се установи дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(19)
Както беше обяснено по-горе, нито един от 30-те известни производители износители, с които беше установена връзка, не се отзова в процеса на изготвяне на извадката и не заяви интереса си в хода на разследването.
(20)
Тъй като нито един от производителите износители в КНР не оказа съдействие, констатациите относно вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга се основават на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент, а именно данни на Евростат, искането за преразглеждане и официални статистически данни на КНР за износа ѝ.
(21)
За определяне на нормалната стойност бяха използвани и предоставените данни от съдействащия производител износител в държавата аналог - Япония.
2. Дъмпинг на вноса през РПРП
2.1. Държава аналог
(22)
Тъй като КНР е икономика в преход, съгласно разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност трябва да се определи на основата на цената или конструираната нормална стойност в подходяща трета държава с пазарна икономика (държава аналог) или цената от държавата аналог към други държави, включително Европейския съюз, или ако те не могат да бъдат определени, на всяка друга разумна основа, включително действително платената или подлежаща на плащане цена за сходни продукти в Съюза, при необходимост след съответна корекция, за да се предвиди разумен марж на печалба.
(23)
В известието за започване Комисията обяви, че в предишното разследване Япония вече е била използвана като подходяща държава с пазарна икономика с цел установяването на нормална стойност по отношение на КНР и че отново възнамерява да използва Япония за тази цел. В хода на разследването за преразглеждане бе установена връзка и с производители в други държави с пазарна икономика, като САЩ и Тайван, и бе потърсено тяхното съдействие. Съдействие оказа обаче само един производител износител от Япония.
(24)
Поради това бе прието, че Япония е подходяща държава аналог. Не бяха получени коментари или възражения от заинтересованите страни по отношение на това доколко подходяща е тази държава.
2.2. Нормална стойност
(25)
В съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност беше определена на основата на получената информация от съдействащия производител износител в държавата аналог, т.е. на основата на платените или подлежащи на плащане цени на вътрешния пазар в Япония за сходните продукти, за които беше установено, че се продават при обичайни търговски условия.
(26)
На първо място беше установено дали общите продажби на сходния продукт от страна на съдействащия производител износител в Япония към независими клиенти имат представителен характер съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали представляват най-малко 5 % от общия обем експортни продажби на разглеждания продукт в Съюза. Беше установено, че през РПРП продажбите на съдействащия производител износител на вътрешния пазар в Япония имат представителен характер.
(27)
След това беше направена проверка с цел да се установи дали продажбите на вътрешния пазар са извършени при обичайни търговски условия (ОТУ) в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(28)
Тъй като беше прието, че всички продажби на вътрешния пазар са реализирани с печалба, нормалната стойност се основава на действителната среднопретеглена цена на вътрешния пазар през РПРП.
2.3. Експортна цена
(29)
Поради липсата на съдействие от страна на производители износители от КНР експортната цена беше определена въз основа на данни на Евростат.
2.4. Сравнение
(30)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на база цена франко завод и при същото равнище на търговия. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена бяха отчетени разликите във факторите, които влияят на цените и на тяхната сравнимост. За тази цел бяха внесени корекции за разлики в транспортните разходи и разходите за застраховка.
2.5. Дъмпингов марж
(31)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент среднопретеглената нормална стойност беше сравнена със среднопретеглената експортна цена. Въз основа на описаната по-горе методология бе установен дъмпингов марж от 75 %.
3. Възможни промени във вноса при евентуална отмяна на мерките
3.1. Предварителна бележка
(32)
В допълнение към анализа за наличието на дъмпинг през РПРП беше проучена и вероятността от продължаване на дъмпинга.
(33)
В това отношение бяха анализирани следните елементи: свободният капацитет в КНР, привлекателността на пазара на Съюза за производителите износители от КНР и техният износ за трети държави.
3.2. Свободен капацитет на производителите износители от КНР
(34)
При липсата на друга информация относно производствения капацитет анализът бе направен в съответствие с член 18 от основния регламент въз основа на информацията в искането за преразглеждане.
(35)
Според искането за преразглеждане използването на производствения капацитет в КНР през разглеждания период е останало ниско - под 40 %. Вследствие на огромния производствен капацитет и слабото търсене на вътрешния пазар изглежда, че в КНР е налице свободен капацитет от повече от 180 000 тона, който може да бъде насочен за износ. За сравнение потреблението в Съюза през РПРП възлиза на около 44 000 тона.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(36)
Признак за привлекателността на пазара на Съюза е фактът, че налагането на антидъмпингови мита не спря увеличаването на вноса от КНР в Съюза. Въпреки че през периода 2007-2009 г. обемите на вноса са по-малки в сравнение с периода на първоначалното разследване, довело до налагането на мерките, обемите на вноса през РПРП надвишават тогавашното равнище и са достигнали 22 696 тона.
(37)
Въпреки че през разглеждания период средната цена на вноса се е увеличила, цените неизменно остават по-ниски от тези на промишлеността на Съюза.
(38)
Фактът, че през разглеждания период вносът от КНР се е увеличил до равнище, което през РПРП е по-високо в сравнение с периода на първоначалното разследване, сочи, че в КНР е налице траен интерес към пазара на Съюза.
3.4. Експортни цени към трети държави
(39)
Направен бе анализ на статистическите данни на КНР за износа с оглед на обема на износа от КНР и цените към други трети държави. Според тези статистически данни през 2010 г. общо 24 % от износа на КНР е бил предназначен за пазара на Съюза. Експортните цени FOB за ЕС са малко по-високи от експортните цени за останалата част на света. При липсата на съдействие обаче и на данни в искането за преразглеждане относно износа към други трети държави не беше възможно цените на равнище CIF да бъдат сравнени със средната цена на промишлеността на Съюза. Въпреки това фактът, че експортните цени към трети държави средно са по-ниски в сравнение с експортните цени към Съюза, може да се разглежда като знак, че пазарът на Съюза е привлекателен за износителите от КНР и че при липсата на мерки е вероятно износът да продължи да се увеличава.
4. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(40)
Въз основа на гореизложените констатации може да се заключи, че износът от КНР все още е дъмпингов и че съществува вероятност дъмпингът на пазара на Съюза да продължи, ако сега действащите антидъмпингови мерки бъдат отменени. Като се имат предвид съществуващият свободен капацитет в КНР и привлекателността на пазара на Съюза, въз основа на направеното сравнение между експортните цени към ЕС и цените към трети държави е вероятно обемът на дъмпингов износ от КНР в Съюза съществено да се увеличи, ако се допусне преустановяване на мерките.
Г. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Определяне на промишлеността на Съюза
(41)
Разглежданият продукт се произвежда в Съюза от три дружества. Поради това се смята, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент (наричана по-долу „промишлеността на Съюза“).
2. Предварителна бележка
(42)
Данните са събрани от статистически данни на Евростат, искането за преразглеждане, отговорите на въпросниците и проверките на място.
(43)
Икономическите показатели относно производството, капацитета, използването на капацитета, обема на продажбите, пазарния дял и заетостта се отнасят за данните, предоставени от тримата производители от Съюза. Поради ограниченото съдействие на един от производителите от Съюза, който не е заявител по настоящото преразглеждане, всички останали показатели се отнасят за данните, предоставени единствено от заявителите. Тъй като заявителите представляват около 90 % от производството на Съюза през РПРП, се смята, че представените от тях данни представляват промишлеността на Съюза за целите на настоящото преразглеждане. Само получените от заявителите данни бяха проверени на място.
(44)
Данните, свързани с икономическото състояние на промишлеността на Съюза и с потреблението, могат да бъдат предоставени само във вид на индекс с цел запазването на поверителност в съответствие с член 19 от основния регламент. Причината е, че тези икономически показатели се отнасят само за двама производители или в някои случаи за трима производители, един от които развива само минимална дейност в отрасъла.
(45)
През юни 2009 г. единият от заявителите закри една от двете си производствени бази, като прекрати производството, считано от тази дата, и освободи всичките си служители. Първоначално производствената база беше замразена за няколко месеца, но през януари 2010 г. беше окончателно закрита. Това се отрази върху някои показатели, като потребление, производствен обем и производителност, както е обяснено по-подробно в съображения 47 и 62.
3. Потребление на пазара на Съюза
(46)
Потреблението в Съюза беше определено въз основа на обема на продажбите, реализирани от тримата производители от Съюза на пазара на Съюза, и на данни на Евростат за вноса.
(47)
През периода 2007-2009 г. потреблението на TCCA в Съюза е намаляло с 19 %, преди да се възстанови през РПРП до равнище, което е с 6 % по-високо в сравнение с 2007 г. По отношение на 2008 и 2009 г. тази тенденция може да се обясни със съчетаното въздействие на по-ниско търсене вследствие на световната икономическа криза и ограничено предлагане поради закриването на една производствена база през 2009 г. (вж. съображение 45). По-високото равнище на потребление в Съюза през РПРП е свързано най-вече с възстановяването от икономическата криза и с увеличения внос от КНР.
Таблица 1
Потребление в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Потребление в Съюза (МТ)
Индекс (2007 г. = 100)
100
93
81
106
4. Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос от Китайската народна република
(48)
По-долу са изложени тенденциите относно обема и пазарните дялове на дъмпинговия внос от КНР. Тъй като нито един износител/производител от КНР не оказа съдействие при настоящото разследване, посочените по-долу количества и пазарни дялове се основават на данни на Евростат за вноса.
(49)
Внесените количества TCCA от КНР слабо са намалели през 2008 и 2009 г. След този спад вносът значително се е увеличил през РПРП (с повече от 35 % в сравнение с 2009 г.). Паралелно с това през разглеждания период пазарният дял на вноса от КНР непрекъснато се увеличава.
Таблица 2
Обем и пазарни дялове на вноса от КНР
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Обем на вноса в МТ
17 957
17 298
16 645
22 696
Индекс (2007 г. = 100)
100
96
93
126
Пазарни дялове (диапазон)
40 % - 50 %
40 % - 50 %
45 % - 55 %
50 % - 60 %
5. Тенденции в цените на дъмпинговия внос от Китайската народна република и подбиване на цената
5.1. Ценови тенденции
(50)
Цените на вноса от КНР стабилно са се увеличили с 11,3 %. От една страна, тази тенденция може да се отдаде на промени в цената на основната съставка на суровината, която започва да се увеличава по-осезателно през 2009 г. и през РПРП. От друга страна, тя може да отразява промяна в продуктовия микс (7).
Таблица 3
Единична цена в КНР
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
EUR/MT
1 048
1 052
1 163
1 167
Индекс (2007 г. = 100)
100
100,4
111
111,3
5.2. Подбиване на цената
(51)
Като цяло през целия период цените на вноса от КНР остават по-ниски от тези на промишлеността на Съюза. При определянето на степента на подбиване на цената Комисията основава изчисленията си на средните експортни цени CIF, получени от Евростат. Цените на разглеждания продукт бяха сравнени със среднопретеглената цена на промишлеността на Съюза, коригирана на ниво франко завода. Сравнението показа, че вносът от КНР подбива цените на промишлеността на Съюза с повече от 10 %, без да се отчита съществуващото антидъмпингово мито.
6. Внос от други държави
(52)
В таблицата по-долу са посочени обемът и пазарните дялове на вноса от други държави през разглеждания период. Съответните данни се основават на данни от Евростат:
Таблица 4
Внос от други държави (обем и пазарен дял)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Обем на вноса от други трети държави (МТ)
501
239
296
378
Пазарен дял на вноса от други трети държави (диапазон)
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
(53)
По отношение на обема и пазарния дял вносът от други трети държави през разглеждания период е незначителен. Вносът от САЩ - друга държава, по отношение на която е наложена антидъмпингова мярка, напълно е спрял през разглеждания период.
7. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(54)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички икономически фактори и показатели, имащи отношение и отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
7.1. Производство
(55)
От 2009 г. нататък се наблюдава значително намаляване на производството вследствие на световната икономическа криза и закриването на една производствена база през юни 2009 г., когато производството в базата е напълно прекратено (вж. съображение 45).
Таблица 5
Производство в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Обем на производството в Съюза Индекс (2007 г. = 100)
100
95,2
66,5
70,7
7.2. Капацитет и равнища на използване на капацитета
(56)
През разглеждания период производственият капацитет следва същата тенденция като производството. През РПРП обаче използването на капацитета е благоприятно повлияно от някои подобрения в процесите.
(57)
Вследствие на закриването на една производствена база в Съюза през 2009 г. (вж. съображение 45) събраните данни за РПРП са ограничени до капацитета на оставащата производствена база.
Таблица 6
Производствен капацитет и използване на капацитета в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Производствен капацитет
Индекс (2007 г. = 100)
100
101,5
91,0
80,6
Използване на капацитета
Индекс (2007 г. = 100)
100
93,4
72,8
86,9
7.3. Запаси
(58)
Поради причините, обяснени в съображение 54, този показател се основава на информацията, предоставена от заявителите. Разследването на място в дружеството установи някои сезонни модели в потреблението на TCCA, като разглежданият продукт се използва предимно през лятото. Това има отражение върху промените в равнището на запасите през годината: запасите достигат най-високо равнище през зимата и значително намаляват през летния период. За периода 2007-2009 г. данните отразяват равнището на запасите към 31 декември през съответната година. Данните за РПРП обаче показват равнището на запасите към 30 юни 2010 г. - момента през годината, когато се наблюдава най-голямо използване на запасите. Това не дава възможност за подходящо сравнение между РПРП и останалата част от разглеждания период, поради което се смята, че този показател няма отношение към оценката на вредата.
7.4. Обем на продажбите
(59)
Икономическата криза оказва неблагоприятно влияние върху обема на продажбите на разглеждания продукт на пазара на Съюза. Увеличаването през РПРП може да се отдаде главно на увеличеното потребление в Съюза вследствие на възстановяването след рецесията, предизвикана от икономическата криза.
Таблица 7
Продажби
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Обем
Индекс (2007 г. = 100)
100
92
73
91
7.5. Пазарен дял
(60)
През разглеждания период промишлеността на Съюза не успява да възстанови пазарния си дял, който значително намалява през разглеждания период.
Таблица 8
Пазарен дял на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Пазарен дял на Съюза (диапазон)
55 % - 65 %
50 % - 60 %
45 % - 55 %
45 % - 55 %
7.6. Заетост и работна заплата
(61)
През разглеждания период заетостта в отрасъла в ЕС намалява, особено след закриването на една от производствените бази (вж. съображение 45). Вследствие на това разходите за работни заплати на равнището на промишлеността на Съюза също намаляват. През разглеждания период средната работна заплата на заето лице остава относително стабилна.
Таблица 9
Заетост
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Заетост
Индекс (2007 г. = 100)
100
98,7
84,1
74,2
Работна заплата на заето лице
Индекс (2007 г. = 100)
100
104,6
105,7
106,0
7.7. Производителност
(62)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, показва неблагоприятно развитие през разглеждания период с рязък спад от около 20 % през 2009 г. Причина за това е реорганизацията, наложена от закриването на производствени мощности и замразяването на производството за шест месеца през 2009 г. до окончателното закриване на производствената база през януари 2010 г. (вж. съображение 45). След това производителността през РПРП се възстановява, въпреки че през първото шестмесечие отчасти е повлияна от неблагоприятните тенденции през 2009 г.
Таблица 10
Производителност
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Производителност
Индекс (2007 г. = 100)
100
96,5
79,2
95,3
7.8. Продажни цени
(63)
Средните единични цени на TCCA в ЕС (посочени в таблицата по-долу) слабо се увеличават в периода 2007-2009 г., като през РПРП се връщат на равнището от 2007 г. В известна степен увеличението им през 2007-2009 г. е свързано с въздействието на продуктовия микс (вж. бележка под линия 1 на стр. 10).
Таблица 11
Продажни цени на пазара на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Средна единична цена
Индекс (2007 г. = 100)
100
104,6
111,4
103,1
7.9. Рентабилност
(64)
От 2007 г. нататък рентабилността на продажбите на TCCA в ЕС се развива неблагоприятно, като през 2009 г. се отчитат значителни загуби. Това слабо представяне трябва да се разглежда във връзка със закриването на една производствена база на производител от Съюза през същата година. Рентабилността през РПРП отбелязва леко положително развитие, въпреки че равнището на печалба е далеч по-ниско от нормалното равнище на печалба (т.е. 10 % (8)), което би следвало да се постигне в този отрасъл и дейност. Това показва, че промишлеността на Съюза все още е слаба финансово.
Таблица 12
Рентабилност
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Рентабилност (диапазон)
от - 10 % до 0 %
от - 10 % до 0 %
от - 20 % до - 10 %
от 0 % до 10 %
7.10. Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
(65)
През разглеждания период не са правени значителни капиталови разходи. Индексираните числа, посочени в таблицата, отразяват направените инвестиции за повишаване на производителността и подобряване на производствения процес. Индексите за възвръщаемост на инвестициите следват същата тенденция като рентабилността.
Таблица 13
Инвестиции
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПРП
Нетни инвестиции
Индекс (2007 г. = 100)
100
158
32
23
Възвръщаемост на инвестициите (диапазон)
от - 10 % до 0 %
от - 10 % до 0 %
от - 20 % до - 10 %
от 0 % до 10 %
7.11. Паричен поток
(66)
През разглеждания период паричният поток остава положителен, с изключение на 2009 г., когато поради закриването на една от производствените бази (вж. съображение 45) се налага да бъдат направени извънредни разходи за преструктуриране. Развитието на паричния поток е в съответствие с развитието на рентабилността.
Таблица 14
Паричен поток
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Паричен поток (диапазон)
от 0 % до 10 %
от 0 % до 10 %
от - 10 % до 0 %
от 5 % до 15 %
7.12. Размер на дъмпинговия марж
(67)
През РПРП дъмпингът от КНР продължава на равнище, което значително превишава равнището на сега действащите мерки. Нещо повече, като се имат предвид свободният капацитет и цените на вноса от КНР, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено.
7.13. Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(68)
Антидъмпинговите мерки са наложени през октомври 2005 г. Като се имат предвид общото състояние на промишлеността на Съюза и вносът от КНР в периода от 2007 г. до РПРП, може да се заключи, че промишлеността на Съюза не се е възстановила напълно от тези последици въпреки действащите антидъмпингови мерки.
7.14. Заключение относно вредата
(69)
Няколко показателя относно вредата отчитат неблагоприятно развитие през разглеждания период. Като се има предвид общото влошаващо се състояние на производителите от Съюза, се смята, че промишлеността на Съюза е претърпяла значителна вреда през разглеждания период.
8. Въздействие на дъмпинговия внос и други фактори
8.1. Въздействие на дъмпинговия внос от КНР
(70)
Както е изложено в съображение 49, в периода от 2007 г. до РПРП вносът на TCCA от КНР като обем и пазарен дял значително се увеличава. Установено е също значително подбиване на цената (вж. съображение 51). Продължаващият масиран приток на дъмпингов внос от КНР се случва на фона на общо увеличаване на потреблението в Съюза през разглеждания период, което въпреки отчетения спад в периода 2007-2009 г. през РПРП достига равнище, с 6 % по-високо от отчетеното през 2007 г. Както става ясно от влошаващото се състояние на промишлеността на Съюза, от нарастването на потреблението се възползва най-вече вносът от КНР.
8.2. Въздействие на други фактори
(71)
Комисията направи анализ дали други известни фактори освен дъмпинговия внос от КНР биха могли да имат отражение върху продължаването на вредата, която търпят производителите от Съюза.
(72)
Паралелно с дъмпинговия внос от КНР влошеното представяне на промишлеността на Съюза на трети пазари, на които тя отново се сблъсква с конкуренция от КНР, и по-специално на пазара на САЩ, вероятно е оказало неблагоприятно влияние върху производството на Съюза. Основната дейност на производителите в Съюза обаче е насочена към пазара на Съюза, което до известна степен ограничава потенциалното въздействие на намалелия износ.
(73)
Икономическата криза също оказва неблагоприятно въздействие върху представянето на промишлеността на Съюза, което води до намаляване на производството и преструктуриране на един от производителите от Съюза. Въпреки това въздействието на икономическата криза е ограничено във времето (през част от 2008 и през 2009 г.), а икономическото състояние на промишлеността на Съюза продължава да се влошава през целия разглеждан период. Развитието през РПРП сочи, че промишлеността на Съюза отчасти е започнала да се възстановява. Поради това може да се смята, че в този случай въздействието на икономическата криза не е несъществено, въпреки че то не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, която търпи промишлеността на Съюза.
8.3. Заключение
(74)
Продължаващият дъмпингов внос от КНР наред с икономическата криза променя процеса на възстановяване и засилва затрудненията, които изпитва промишлеността на Съюза. Въпреки че и други фактори допринасят за влошеното представяне на промишлеността на Съюза, никой от тях няма достатъчно силно въздействие, за да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, която търпи промишлеността на Съюза. Въз основа на това може да се заключи, че дъмпинговият внос от КНР е причинил значителна вреда на промишлеността на Съюза.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Предварителни бележки
(75)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент вносът от разглежданата държава бе подложен на оценка с цел да се установи дали съществува вероятност от продължаване на вредата.
(76)
По отношение на вероятното въздействие върху промишлеността на Съюза от изтичането на срока на действащите мерки бяха разгледани следните фактори в съответствие с елементите, обобщени по-горе, относно вероятността за продължаване на дъмпинга.
2. Обем и цени на вноса от КНР
(77)
Вносът на TCCA от КНР, който представлява приблизително 98 % от общия внос в ЕС, продължава да печели пазарен дял през разглеждания период и достига повече от 50 % през РПРП. Разследването установи, че вносът се осъществява на дъмпингови цени със значителен дъмпингов марж. Нещо повече, цените на вноса от КНР трайно остават по-ниски от цените на промишлеността на Съюза през целия период и подбиват цените на Съюза с повече от 10 % (без да се отчитат действащите мерки).
3. Свободен капацитет на пазара на КНР
(78)
Както бе споменато в съображения 34 и 35, анализът на наличния капацитет в КНР сочи, че използването на производствения капацитет през разглеждания период остава ниско. Според оценките производственият свръхкапацитет е поне три пъти по-висок, отколкото на пазара на Съюза. Същевременно според информацията в искането за преразглеждане в КНР съществува ограничен пазар за разглеждания продукт.
4. Привлекателност на пазара на Съюза
(79)
С оглед на тенденциите за увеличаване на вноса и наличния свободен капацитет в КНР в бъдеще ЕС вероятно ще продължи да привлича нов внос от КНР. Доказателство за това, че пазарът на Съюза е привлекателен за износителите от КНР, е развитието през 2009 г., когато недостатъчното производство в ЕС, предизвикано от преструктурирането на отрасъла, е отчасти задоволено с допълнителен внос от КНР.
(80)
Положението може допълнително да се усложни от това, че на пазара на САЩ срокът на действие на съществуващите антидъмпингови мерки по отношение на TCCA от КНР неотдавна беше продължен. Поради това може да се очаква, че изтичането на срока на действие на антидъмпинговата мярка на пазара на ЕС ще направи пазара на Съюза сравнително по-привлекателен.
5. Заключение относно вероятността от продължаване на вредата
(81)
Промишлеността на Съюза понася последиците от дъмпинговия внос от КНР от няколко години и икономическото ѝ състояние все още е несигурно.
(82)
Както беше посочено по-горе, разследването установи, че нанасящото вреди положение за промишлеността на Съюза е продължило през целия разглеждан период. В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент продължаването на вредата е само по себе си съществен признак, че е вероятно вредата да продължи в бъдеще, което говори, че мерките следва да бъдат продължени.
(83)
Предвид свободния капацитет в КНР и привлекателността на пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат премахнати, тенденцията мащабен внос от КНР на дъмпингови цени да подбива цените на производителите от Съюза вероятно ще продължи.
(84)
Ако действащите мерки не бъдат продължени, състоянието на промишлеността на Съюза ще се влоши и самото ѝ съществуване ще бъде застрашено. Поради това може да се заключи, че съществува явна вероятност от продължаване на вредата за промишлеността на Съюза, ако съществуващите мерки бъдат отменени.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(85)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе необходимо да се проучи дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на производителите от Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(86)
При предходните разследвания бе прието, че приемането на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане и съответно анализира ситуация, при която вече са въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени евентуално неоправданото отрицателно въздействие на сега действащите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(87)
Въз основа на това бе проучено дали въпреки заключенията за вероятното продължаване на дъмпинга и вредата може ясно да се направи изводът, че в този конкретен случай запазването на мерките не е в интерес на Съюза
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(88)
С оглед на заключенията за състоянието на промишлеността на Съюза, изложени в съображение 66, и в съответствие с доводите за вероятността от продължаване на вредата, обяснени в съображения 78-81, може да се смята, че изтичането на срока на действащите мерки би довело до допълнително влошаване на икономическото състояние на промишлеността на Съюза за производство на TCCA, която понася причиняващото вреда въздействие на дъмпинговия внос от КНР и чието състояние допълнително се влошава от световната икономическа криза.
(89)
Смята се, че продължаването на срока на действие на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, която в този случай ще може да се възстанови от нанасящото вреда въздействие на предишен дъмпинг, утежнено от икономическата криза. За разлика от него прекратяването на срока на действие на мерките ще спре възстановяването на промишлеността на Съюза, с което сериозно ще застраши нейната жизнеспособност, и вследствие на това ще изложи на опасност съществуването ѝ, като намали предлагането и конкуренцията на пазара.
3. Интерес на вносителите и ползвателите
(90)
Установена беше връзка с всички известни ползватели, вносители, преработватели и участници в промишлеността за производство на TCCA надолу по веригата.
(91)
Отзоваха се само двама ползватели, които изразиха подкрепа за продължаването на срока на действащите мерки. И двамата заявиха, че продължаването на срока на действие на мерките не би оказало отрицателно въздействие върху конкуренцията на пазара на Съюза, а напротив - би предоставило на промишлеността на ползвателите по-широк набор от доставчици, конкуриращи се на пазарни цени. Тъй като в този случай не се отзоваха други заинтересовани страни, не са налице доказателства, които сочат, че запазването на антидъмпинговите мерки по настоящия случай би оказало сериозно въздействие върху вносителите и ползвателите в Съюза.
4. Заключение за интереса на Съюза
(92)
Може да се очаква, че продължаването на срока на действие на мерките ще подпомогне промишлеността на Съюза, от което ще произтекат благоприятни последици за конкурентните условия на пазара на Съюза и за консолидиране на отрасъла след икономическата криза и неговото преструктуриране. Освен това може да се очаква, че продължаването на срока на действие на мерките ще бъде благоприятно за ползвателите и вносителите, тъй като ще запази широк набор от доставчици на пазара на Съюза.
(93)
Като се отчитат всички гореизложени фактори, се прави заключението, че няма основателни причини да не се продължи срокът на действие на съществуващите мерки.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(94)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(95)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на TCCA с произход от КНР, следва да бъдат запазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на трихлороизоцианопикочна киселина и препарати от нея, наричана също с международното ѝ непатентовано наименование (INN) „симклозен“, понастоящем класирана в кодове по КН ex 2933 69 80 и ex 3808 94 20 (кодове по ТАРИК 2933698070 и 3808942020) с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продуктите, произведени от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Ставка на антидъмпинговото мито
Допълнителен код по ТАРИК
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
8,1 %
A604
Puyang Cleanway Chemicals Limited
7,3 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
40,5 %
A627
Всички други дружества
42,6 %
A999
3. Индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите-членки бъде представена валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, изложени в приложението. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митническата ставка, приложима за всички други дружества.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 19 декември 2011 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1389/2011 AL CONSILIULUI
din 19 decembrie 2011
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tricloroizocianuric originar din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană („Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsurile în vigoare
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 1631/2005 (2), Consiliul a instituit măsuri antidumping definitive constând în taxe individuale variind între 7,3 % și 40,5 % cu o taxă reziduală de 42,6 % (3) la importurile de acid tricloroizocianuric originar din Republica Populară Chineză („RPC”).
(2)
Prin Regulamentul (CE) nr. 855/2010 (4), Consiliul a redus taxa individuală aplicată unei întreprinderi de la 14,1 % la 3,2 %.
2. Cererea de reexaminare
(3)
În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (5) a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 6 iulie 2010, o cerere de inițiere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost introdusă de Consiliul European al Industriei Chimice („CEFIC”) în numele producătorilor din Uniune care reprezintă o proporție majoră, în acest caz mai mult de 90 %, din totalul producției din Uniune de acid tricloroizocianuric („solicitanții”).
(4)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce probabil la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune.
3. Deschiderea procedurii
(5)
Stabilind, în urma consultării Comitetului consultativ, existența unor elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 6 octombrie 2010, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6) („aviz de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
4. Ancheta
4.1. Perioada de anchetă
(6)
Perioada anchetei de reexaminare (PAR) este cuprinsă între 1 iulie 2009 și 30 iunie 2010. Probabilitatea de continuare sau de reapariție a anumitor aspecte ale prejudiciului este analizată pe durata perioadei de la 1 ianuarie 2007 până la sfârșitul perioadei de anchetă („perioada examinată”).
4.2. Părțile vizate de anchetă
(7)
Comisia a informat în mod oficial solicitanții, ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii și utilizatorii cunoscuți a fi interesați, precum și reprezentanții RPC cu privire la deschiderea examinării efectuate în perspectiva expirării măsurilor.
(8)
Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părților interesate care au solicitat o audiere și care au demonstrat că există motive specifice care să justifice audierea.
(9)
Având în vedere numărul relativ mare de producători-exportatori din RPC și importatori independenți din Uniune, s-a avut în vedere în avizul de deschidere să se recurgă la eșantionare în ceea ce privește aceste părți, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(10)
Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este cu adevărat necesar să se procedeze prin eșantionare și, după caz, să se determine alcătuirea eșantionului, părțile menționate anterior au fost invitate, în temeiul articolului 17 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la publicarea avizului de deschidere și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.
(11)
În ceea ce privește producătorii-exportatori din RPC, niciunul dintre aceștia nu a cooperat în cadrul anchetei.
(12)
În ceea ce privește importatorii, câteva întreprinderi și-au manifestat interesul inițial, dar și-au retras cooperarea într-o etapă ulterioară.
(13)
Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute a fi interesate în termenele stabilite în avizul de deschidere. Au fost primite răspunsuri de la trei producători cunoscuți din Uniune și de la doi utilizatori.
(14)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului subsecvent și, pe de altă parte, interesul Uniunii. Au fost efectuate vizite de verificare la sediile celor doi producători principali din Uniune:
-
Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Spania;
-
Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, Spania.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(15)
Produsul în cauză care face obiectul reexaminării actuale este acidul tricloroizocianuric, cunoscut și sub denumirea de „symclosen” în conformitate cu denumirea comună internațională (DCI), și preparatele pe baza acestuia („TCCA”), încadrat în prezent la codurile NC ex 2933 69 80 și ex 3808 94 20 (coduri TARIC 2933698070 și 3808942020) și originar din RPC.
(16)
TCCA este un produs chimic utilizat ca dezinfectant organoclorurat cu spectru larg și înălbitor, utilizat în special pentru dezinfectarea apei din piscine. Este vândut sub formă de pudră, granule, tablete sau fulgi. Toate formele de TCCA și preparatele pe baza acestuia prezintă aceleași caracteristici de bază (compoziția chimică) și proprietăți (dezinfectant), sunt destinate pentru utilizări similare și sunt, prin urmare, considerate ca fiind un singur produs.
(17)
Ancheta prezentă a confirmat că produsul în cauză, astfel cum este fabricat și vândut de producătorii-exportatori către Uniune, este similar, în ceea ce privește caracteristicile fizice și chimice, precum și utilizările sale, produsului fabricat și vândut de producătorii din Uniune pe piața Uniunii și de către producătorul din țara analogă atât pe piața internă, cât și pe piețele de export ale acestuia. Prin urmare, acestea sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
1. Observații preliminare
(18)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, a fost efectuată o reexaminare în vederea stabilirii dacă expirarea măsurilor existente ar fi de natură să atragă după sine continuarea sau reapariția dumpingului.
(19)
Astfel cum s-a explicat mai sus, niciunul dintre cei 30 de producători-exportatori cunoscuți contactați nu s-a manifestat în timpul eșantionării sau nu s-a făcut cunoscut în cursul anchetei.
(20)
Având în vedere că niciunul dintre producătorii-exportatori din RPC nu a cooperat, concluziile privind probabilitatea unei continuări sau reapariții a dumpingului se bazează pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, și anume date Eurostat, cererea de reexaminare și statisticile de export oficiale din RPC.
(21)
De asemenea, datele prezentate de către producătorul-exportator care a cooperat din țara analogă, Japonia, au fost utilizate pentru a determina valoarea normală.
2. Importurile care fac obiectul unui dumping în PAR
2.1. Țara analogă
(22)
Întrucât RPC este o economie în tranziție și întrucât, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii normale construite obținute într-o țară terță cu economie de piață adecvată („țara analogă”) sau pe baza prețului practicat la exportul din țara analogă către alte țări, inclusiv către Uniunea Europeană sau, în cazul în care acestea nu pot fi stabilite, în orice alt mod rezonabil, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, dacă este necesar, pentru ca acesta să includă o marjă de profit rezonabilă.
(23)
Comisia a anunțat în avizul său de deschidere că Japonia a fost utilizată în cadrul anchetei anterioare ca țară adecvată cu economie de piață în scopul stabilirii valorii normale în ceea ce privește RPC și că intenționa să folosească din nou Japonia în acest scop. În cursul prezentei anchete de reexaminare, producătorii din alte țări cu economie de piață, cum ar fi SUA și Taiwan au fost, de asemenea, contactați în vederea unei cooperări. Cu toate acestea, doar un producător-exportator din Japonia a cooperat.
(24)
S-a considerat, prin urmare, că Japonia reprezintă o țară analogă adecvată. În acest sens, niciuna dintre părțile interesate nu a formulat observații sau obiecții cu privire la oportunitatea alegerii țării respective.
2.2. Valoarea normală
(25)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, valoarea normală s-a stabilit pe baza informațiilor furnizate de producătorii-exportatori cooperanți din țara analogă, și anume pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite pe piața internă a Japoniei pentru produsele similare despre care s-a constatat că sunt vândute în cadrul operațiunilor comerciale normale.
(26)
S-a constatat mai întâi, pentru producătorul-exportator cooperant din Japonia, dacă volumul total al vânzărilor interne ale produsului similar către clienți independenți era reprezentativ în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume dacă vânzările respective reprezentau cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză în Uniune. Vânzările de pe piața internă ale producătorului-exportator cooperant din Japonia au fost considerate reprezentative în cursul perioadei de anchetă.
(27)
Ulterior, s-a examinat dacă vânzările de pe piața internă au fost realizate în cursul operațiunilor comerciale obișnuite („OCOT”), în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(28)
Având în vedere faptul că toate vânzările pe piața internă au fost considerate a fi fost vândute cu obținere de profit, valoarea normală a fost calculată pe baza prețului intern mediu ponderat efectiv pe piața internă în PAR.
2.3. Prețul de export
(29)
În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori din RPC, prețul de export a fost stabilit pe baza datelor Eurostat.
2.4. Comparație
(30)
Comparația între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat a fost efectuată la nivelul franco fabrică și la același stadiu comercial. În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele constatate în ceea ce privește factorii care afectează prețurile și comparabilitatea acestora. În acest scop, au fost efectuate ajustările necesare pentru a se ține seama de diferențele între costurile de transport și de asigurare.
2.5. Marja de dumping
(31)
În conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat. Pe baza metodologiei descrise anterior, marja de dumping stabilită se ridică la 75 %.
3. Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor
3.1. Observație preliminară
(32)
Pe lângă analiza existenței dumpingului în PAR, s-a efectuat o examinare a probabilității de continuare a dumpingului.
(33)
În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: capacitățile neutilizate disponibile în RPC, atractivitatea pieței din Uniune pentru producătorii-exportatori din RPC și exporturile lor către țările terțe.
3.2. Capacități neutilizate ale producătorilor-exportatori din RPC
(34)
În absența altor informații privind capacitatea de producție, analiza s-a efectuat, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, pe baza informațiilor din cererea de reexaminare.
(35)
În conformitate cu cererea de reexaminare, gradul de utilizare a capacității de producție în RPC a continuat să fie scăzut în perioada examinată cu niveluri mai mici de 40 %. Ca o consecință a capacității enorme de producție și a cererii interne scăzute, se pare că există peste 180 000 tone de capacitate de producție neutilizată disponibilă în RPC care ar putea fi exportată. Aceasta trebuie comparată cu consumul din Uniune de aproximativ 44 000 de tone în PAR.
3.3. Atractivitatea pieței Uniunii
(36)
Atractivitatea pieței Uniunii poate fi ilustrată prin faptul că instituirea de taxe antidumping și compensatorii nu a oprit creșterea exporturilor din RPC către Uniune. Deși în perioada 2007-2009 volumele importurilor s-au situat la un nivel mai scăzut în comparație cu perioada de anchetă a anchetei inițiale care a condus la instituirea măsurilor, volumele importurilor în PAR au fost superioare acestui nivel, ajungând la 22 696 tone.
(37)
În ciuda creșterii prețului mediu de import în perioada examinată, prețurile au rămas în mod constant mai scăzute în comparație cu cele ale industriei din Uniune.
(38)
Faptul că importurile din RPC pe durata perioadei examinate au crescut în PAR, până la un nivel care a fost mai mare decât în cursul perioadei de anchetă inițială, arată că RPC dă dovadă de un interes continuu pentru piața Uniunii.
3.4. Prețurile la exportul către țări terțe
(39)
Cu privire la volumele și prețurile de export din RPC către alte țări terțe, au fost analizate statisticile de export din RPC. În conformitate cu aceste statistici, în 2010, 24 % din exporturile din RPC erau destinate pieței Uniunii. Prețurile de export ale UE la nivelul FOB au fost ușor mai mari decât prețurile de export către restul lumii. Cu toate acestea, în absența cooperării sau a oricăror date din cererea de reexaminare cu privire la exporturile către alte țări terțe, nu a fost posibil să se compare aceste prețuri la nivelul CIF cu prețul mediu practicat de industria din Uniune. Cu toate acestea, faptul că prețurile de export către țări terțe sunt mai reduse, în medie, în comparație cu prețurile de export către Uniune poate fi considerat drept o indicație că piața Uniunii este o piață atractivă pentru exportatorii din RPC și că exporturile ar putea crește în continuare în absența unor măsuri.
4. Concluzie privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului
(40)
Ținând cont de constatările expuse, se poate constata că exporturile din RPC fac în continuare obiectul unui dumping și că există o probabilitate de continuare a dumpingului pe piața Uniunii în cazul în care măsurile antidumping actuale sunt abrogate. Într-adevăr, având în vedere capacitățile neutilizate existente în RPC și atractivitatea pieței din Uniune, pe baza unei comparații între prețurile la export către UE și cele către țări terțe, este probabil ca volumul exporturilor din RPC care fac obiectul unui dumping către Uniune să crească în mod substanțial în cazul în care măsurile vor fi lăsate să expire.
D. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. Definiția industriei din Uniune
(41)
Produsul în cauză este fabricat în Uniune de către trei întreprinderi. Prin urmare, se consideră că acestea constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază („industria din Uniune”).
2. Observație preliminară
(42)
Datele au fost obținute din statisticile Eurostat, cererea de reexaminare, răspunsurile la chestionar și informațiile culese în cursul vizitelor de verificare.
(43)
Indicatorii economici privind producția, capacitatea, rata de utilizare a capacităților, volumul vânzărilor, cota de piață și ocuparea forței de muncă se referă la datele furnizate de către trei producători din Uniune. Toți ceilalți indicatori se referă la datele furnizate de solicitanți numai datorită cooperării limitate a unuia dintre producătorii din Uniune care nu a fost un solicitant în cadrul prezentei reexaminări. Având în vedere faptul că solicitanții au reprezentat aproximativ 90 % din producția din Uniune în PAR, datele lor au fost considerate reprezentative pentru industria din Uniune în sensul prezentei reexaminări. Numai datele obținute de la solicitanți au fost verificate la fața locului.
(44)
Date referitoare la situația economică a industriei din Uniune, precum și la consum nu pot fi furnizate decât în forme indexate pentru a proteja confidențialitatea în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază. Acest lucru se datorează faptului că astfel de indicatori economici se referă numai la doi producători sau, în unele cazuri, la trei producători dintre care unul are doar o activitate marginală în acest sector.
(45)
În iunie 2009, unul dintre solicitanți a închis una dintre cele două instalații ale sale și a încetat producția de la acea dată, disponibilizând toți angajații. Activitățile instalației în cauză au fost suspendate întâi pentru câteva luni, până când a fost închisă definitiv în ianuarie 2010. Aceasta a avut un impact asupra anumitor indicatori, cum ar fi consumul, volumul producției și productivitatea astfel cum se precizează la considerentele 47 și 62.
3. Consumul de pe piața Uniunii
(46)
Consumul din Uniune s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor celor trei producători din Uniune pe piața Uniunii și pe baza datelor privind importurile, furnizate de Eurostat.
(47)
Între 2007 și 2009, consumul din Uniune de TCCA a scăzut cu 19 %, înainte de a se redresa în PAR la un nivel care depășește cu 6 % nivelul atins în 2007. Pentru anii 2008 și 2009, această tendință poate fi explicată prin efectele combinate ale cererii reduse ca urmare a crizei economice mondiale și ale ofertei restrânse datorită închiderii unei unități de producție în 2009 (a se vedea considerentul 45). Majorarea consumului la nivelul Uniunii constatată în PAR este în principal legată de redresarea după criza economică și de creșterea importurilor din RPC.
Tabelul 1
Consumul la nivelul Uniunii
2007
2008
2009
PAR
Consumul la nivelul Uniunii (în milioane de tone)
Indice (2007 = 100)
100
93
81
106
4. Volumul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din Republica Populară Chineză
(48)
Volumele și cotele de piață ale importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC au evoluat după cum se arată în continuare. Următoarele cantități și cotele de piață se bazează pe statisticile de import Eurostat, având în vedere faptul că niciun producători-exportator din RPC nu a cooperat la prezenta reexaminare.
(49)
Cantitățile importate de TCCA originar din RPC au scăzut ușor în 2008 și 2009. Această scădere a importurilor a fost urmată de o creștere importantă în PAR (mai mult de 35 % în comparație cu 2009). În paralel, importurile din RPC și-au crescut în continuu cota de piață pe durata perioadei examinate.
Tabelul 2
Volumele și cotele de piață ale importurilor din RPC
2007
2008
2009
PAR
Volumele importurilor (în milioane de tone)
17 957
17 298
16 645
22 696
Indice (2007 = 100)
100
96
93
126
Cotele de piață (intervale)
40 %-50 %
40 %-50 %
45 %-55 %
50 %-60 %
5. Evoluția prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping din Republica Populară Chineză și subcotarea prețurilor
5.1. Evoluția prețurilor
(50)
Prețurile importurilor din RPC au înregistrat o creștere constantă de 11,3 %. Această tendință urmează, pe de o parte, evoluția prețurilor componentei principale a materiilor prime care au început să crească în mod substanțial în 2009 și în PAR; pe de altă parte, aceasta ar putea, într-o anumită măsură, să reflecte o modificare a gamei de produse (7).
Tabelul 3
Preț unitar al RPC
2007
2008
2009
PAR
EUR/milioane de tone
1 048
1 052
1 163
1 167
Indice (2007 = 100)
100
100,4
111
111,3
5.2. Subcotarea prețurilor
(51)
În general, prețurile importurilor din RPC au fost în mod constant sub prețurile industriei din Uniune pe durata întregii perioade. Pentru stabilirea subcotării prețurilor, calculul Comisiei a avut la bază prețurile medii CIF de export din RPC, obținute de la Eurostat. Aceste prețuri ale produsului în cauză au fost comparate cu prețul mediu ponderat al industriei din Uniune ajustat la nivel franco fabrică. Comparația a indicat faptul că importurile din RPC subcotau prețurile industriei din Uniune cu mai mult de 10 %, fără a lua în considerare taxa antidumping în vigoare.
6. Importurile din alte țări
(52)
Volumul și cotele de piață ale importurilor din alte țări în perioada examinată sunt prezentate în tabelul de mai jos. Datele respective se bazează pe date Eurostat:
Tabelul 4
Importurile din alte țări (volumul și cota de piață)
2007
2008
2009
PAR
Volumul importurilor din alte țări terțe (milioane de tone)
501
239
296
378
Cota de piață a importurilor din alte țări terțe (intervale)
sub 2 %
sub 2 %
sub 2 %
sub 2 %
(53)
În ceea ce privește volumul și cota de piață, importurile din alte țări terțe au rămas neglijabile în perioada examinată. Importurile din SUA, care este o altă țară care face obiectul unei măsuri antidumping, au încetat complet în perioada examinată.
7. Situația economică a industriei din Uniune
(54)
În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune.
7.1. Producția
(55)
Producția a înregistrat o scădere importantă începând cu 2009, ca urmare, în special, a crizei economice mondiale și a închiderii unei instalații de producție în iunie 2009, atunci când producția acelei instalații a fost oprită complet (a se vedea considerentul 45).
Tabelul 5
Producția din Uniune
2007
2008
2009
PAR
Indicele volumului de producție din Uniune (2007 = 100)
100
95,2
66,5
70,7
7.2. Capacitatea și ratele de utilizare a capacității
(56)
Capacitatea de producție a urmat aceeași tendință ca și producția în perioada examinată. Utilizarea capacității a fost totuși influențată în mod pozitiv în PAR de unele îmbunătățiri ale procesului.
(57)
Datorită închiderii unei instalații din Uniune în 2009 (a se vedea considerentul 45) datele colectate pentru PAR sunt limitate la capacitatea instalației rămase.
Tabelul 6
Capacitatea de producție și utilizarea capacității în Uniune
2007
2008
2009
PAR
Indicele capacității de producție
(2007 = 100)
100
101,5
91,0
80,6
Utilizarea capacității
Indice (2007 = 100)
100
93,4
72,8
86,9
7.3. Stocuri
(58)
Acest indicator s-a bazat pe informațiile furnizate de solicitanți pentru motivele precizate la considerentul 54. Ancheta efectuată la sediul întreprinderii a arătat anumite tendințe sezoniere în consumul de TCCA, și anume că produsul în cauză este utilizat în principal în timpul verii. Acest lucru are un impact asupra variației nivelului stocurilor pe durata întregului an, și anume stocurile culminează în timpul iernii și sunt reduse considerabil în perioada de vară. Având în vedere că cifrele pentru anii 2007-2009 reprezintă nivelul stocurilor la data de 31 decembrie din anul respectiv, în timp ce cifra pentru PAR arată nivelul stocurilor la 30 iunie 2010, și anume în perioada din an cu cea mai mare utilizare a stocului, acest indicator nu permite o comparație adecvată între PAR și restul perioadei în cauză și este, prin urmare, considerat irelevant pentru evaluarea prejudiciului.
7.4. Volumul vânzărilor
(59)
Volumul vânzărilor de produs în cauză pe piața Uniunii a fost influențat negativ de criza economică. Creșterea din PAR poate fi atribuită în principal creșterii consumului în Uniune datorat redresării economice în urma crizei economice.
Tabelul 7
Vânzări
2007
2008
2009
PAR
Volum
Indice (2007 = 100)
100
92
73
91
7.5. Cota de piață
(60)
În perioada examinată, industria din Uniune nu a fost în măsură să își recupereze cota de piață care a scăzut semnificativ în perioada examinată.
Tabelul 8
Cota de piață a Uniunii
2007
2008
2009
PAR
Cota de piață a Uniunii (intervale)
55 %-65 %
50 %-60 %
45 %-55 %
45 %-55 %
7.6. Ocuparea forței de muncă și salariile
(61)
Ocuparea forței de muncă în domeniu a scăzut în Uniune în perioada examinată, în special ca urmare a închiderii uneia dintre instalațiile de producție (a se vedea considerentul 45). În consecință, costul salariilor la nivelul industriei din Uniune a scăzut, de asemenea. Salariul mediu per angajat a rămas relativ stabil în perioada examinată.
Tabelul 9
Ocuparea forței de muncă
2007
2008
2009
PAR
Angajați
Indice (2007 = 100)
100
98,7
84,1
74,2
Salariu pe angajat
Indice (2007 = 100)
100
104,6
105,7
106,0
7.7. Productivitatea
(62)
Productivitatea forței de muncă din industria din Uniune, măsurată în producție pe persoană angajată pe an, a înregistrat o evoluție negativă în perioada examinată, indicând o scădere bruscă cu aproximativ 20 % în 2009. Acest lucru s-a datorat unei reorganizări legate de închiderea instalației de producție care și-a suspendat producția pentru 6 luni în 2009 înainte de închiderea instalației în ianuarie 2010 (a se vedea considerentul 45). Productivitatea s-a redresat în PAR, deși, în primul semestru, a continuat să fie influențată în parte de tendințele negative în 2009.
Tabelul 10
Productivitatea
2007
2008
2009
PAR
Productivitatea
Indice (2007 = 100)
100
96,5
79,2
95,3
7.8. Prețurile de vânzare
(63)
Prețurile medii unitare ale TCCA în Uniune (reflectate în tabelul de mai jos) au crescut ușor în perioada 2007-2009, pentru a reveni la nivelul din 2007 în PAR. Într-o oarecare măsură, creșterea din perioada 2007-2009 este legată de efectul gamei de produse (a se vedea nota de subsol de la considerentul 50).
Tabelul 11
Prețul de vânzare pe piața Uniunii
2007
2008
2009
PAR
Prețul unitar mediu -
Indice (2007 = 100)
100
104,6
111,4
103,1
7.9. Rentabilitatea
(64)
Rentabilitatea vânzărilor de TCCA în Uniune a evoluat negativ începând cu anul 2007, înregistrând o pierdere semnificativă în 2009. Aceste rezultate proaste trebuie să fie considerate în legătură cu închiderea în anul în cauză a unei unități de producție de către un producător din Uniune. În PAR rentabilitatea a devenit ușor pozitivă, atingând totuși o marjă de profit net inferioară nivelului normal (și anume 10 % (8)) care trebuie să fie obținut în acest sector de activitate. Acest lucru arată că industria din Uniune se află în continuare într-o situație financiară precară.
Tabelul 12
Rentabilitatea
2007
2008
2009
PAR
Rentabilitatea (interval)
- 10 % la 0 %
- 10 % la 0 %
- 20 % la - 10 %
0 % la 10 %
7.10. Investițiile și randamentul investițiilor
(65)
Nu a fost efectuată nicio investiție majoră în perioada examinată. Cifrele exprimate sub formă de indici prezentate în tabel reflectă investițiile realizate pentru a îmbunătăți productivitatea și procesul de producție. Indicii privind randamentul investițiilor urmează aceeași evoluție ca și rentabilitatea.
Tabelul 13
Investiții
2006
2007
2008
PAR
Investiții nete
Indice (2007 = 100)
100
158
32
23
Randamentul investițiilor (interval)
- 10 % la 0 %
- 10 % la 0 %
- 20 % la - 10 %
0 % la 10 %
7.11. Fluxul de lichidități
(66)
Fluxul de lichidități a rămas pozitiv în perioada examinată, cu excepția anului 2009, atunci când costurile de restructurare suplimentare au trebuit să fie acoperite din cauza închiderii uneia dintre unitățile de producție (a se vedea considerentul 45). Evoluția fluxului de numerar a fost conformă cu evoluția rentabilității.
Tabelul 14
Fluxul de lichidități
2007
2008
2009
PAR
Fluxul de lichidități (interval)
0 % la 10 %
0 % la 10 %
- 10 % la 0 %
5 % la 15 %
7.12. Amploarea marjei de dumping
(67)
Dumpingul din RPC a continuat în PAR la un nivel semnificativ mai mare decât actualul nivel al măsurilor. Pe de altă parte, având în vedere capacitățile neutilizate și prețurile importurilor din RPC, impactul marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune nu poate fi considerat neglijabil.
7.13. Redresarea în urma unor practici de dumping anterioare
(68)
Măsurile antidumping au fost impuse în octombrie 2005. Ținând seama de situația generală a industriei din Uniune și de importurile din RPC în perioada cuprinsă între 2007 și PAR, s-a ajuns la concluzia că industria din Uniune nu a reușit să se redreseze pe deplin în urma acestor efecte, în pofida măsurilor antidumping în vigoare.
7.14. Concluzie privind prejudiciul
(69)
Mai mulți indicatori de prejudiciu au înregistrat o evoluție negativă în perioada examinată. Luând în considerare deteriorarea globală a situației producătorilor din Uniune, se consideră că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în perioada examinată.
8. Impactul importurilor care fac obiectul unui dumping și alți factori
8.1. Impactul importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC
(70)
După cum se arată la considerentul 49, importurile de TCCA din RPC au crescut semnificativ între 2007 și PAR, atât în ceea ce privește volumul, cât și cota de piață. O subcotare semnificativă a prețurilor a fost, de asemenea, constatată (a se vedea considerentul 51). Afluxul masiv continuu de importuri care fac obiectul unui dumping din RPC a avut loc în contextul unei creșteri globale a consumului din Uniune în perioada examinată, atingând în PAR un nivel care depășește cu 6 % nivelul atins în 2007, în pofida unei scăderi înregistrate între 2007 și 2009. Astfel cum a fost demonstrat de înrăutățirea situației din industria din Uniune, de pe urma creșterii consumului au beneficiat în principal importurile din RPC.
8.2. Impactul altor factori
(71)
Comisia a analizat dacă orice factori cunoscuți, alții în afară de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC, ar fi putut să aibă un impact asupra prejudiciului continuu suferit de producătorii din Uniune.
(72)
În paralel cu importurile care fac obiectul unui dumping din RPC, este posibil ca performanțele reduse ale industriei din Uniune pe piețe terțe, unde aceasta s-a confruntat, de asemenea, cu concurența din RPC, în special pe piața americană, să fi avut un impact negativ asupra producției din Uniune. Cu toate acestea, majoritatea activității producătorilor din Uniune este dedicată pieței Uniunii, ceea ce limitează impactul potențial al reducerii exporturilor.
(73)
În plus, criza economică a avut, de asemenea, un impact negativ asupra performanței industriei din Uniune, provocând o scădere a producției și a restructurării unuia dintre producătorii din Uniune. Cu toate acestea, impactul crizei economice a fost limitat în timp (o parte din 2008 și 2009), în timp ce situația economică a industriei din Uniune a continuat să se deterioreze în perioada examinată. În plus, dezvoltarea în PAR arată că industria din Uniune a început să se redreseze parțial. Prin urmare, se consideră că impactul crizei economice nu a fost nesemnificativ în acest caz, dar nu a rupt legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping provenind din RPC și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
8.3. Concluzie
(74)
Importurile care fac obiectul unui dumping provenite din RPC continue și criza economică au modificat procesul de redresare și au accentuat dificultățile industriei din Uniune. Deși alți factori au contribuit, de asemenea, la deteriorarea performanței industriei din Uniune, niciunul dintre aceștia nu s-a dovedit a fi suficient pentru a rupe legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping provenind din RPC și prejudiciul suferit de industria din Uniune. Din aceste motive, se poate concluziona că importurile care fac obiectul unui dumping provenind din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune.
E. PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI
1. Observații preliminare
(75)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, importurile din țările în cauză au fost evaluate pentru a stabili dacă există probabilitatea continuării prejudiciului.
(76)
În ceea ce privește efectul probabil al expirării măsurilor în vigoare asupra industriei din Uniune, au fost luați în considerare factorii următori, în conformitate cu elementele prezentate pe scurt anterior, cu privire la probabilitatea continuării dumpingului.
2. Volumele importurilor și prețurile RPC
(77)
Importurile de TCCA originar din RPC, care reprezintă aproximativ 98 % din totalul importurilor în UE, au continuat să câștige cotă de piață în perioada examinată, ajungând la 50 % în PAR. Ancheta a arătat că aceste importuri au fost realizate la prețuri care fac obiectul unui dumping, cu o marjă de dumping substanțială. De asemenea, prețurile importurilor din RPC au rămas în mod constant sub prețurile industriei din Uniune pe durata întregii perioade, subcotând prețurile din UE cu aproximativ 10 % (fără a ține cont de măsurile în vigoare).
3. Capacitatea neutilizată pe piața RPC
(78)
Astfel cum s-a menționat la considerentele 34 și 35, analiza capacităților disponibile în RPC a arătat că utilizarea capacităților de producție a rămas la un nivel mic în perioada examinată. Excesul preconizat de capacitate de producție s-a constatat a fi de mai mult de trei ori mai mare decât piața Uniunii. În același timp, în conformitate cu informațiile furnizate în cererea de reexaminare, exista doar o piață limitată pentru produsul în cauză în RPC.
4. Atractivitatea pieței Uniunii
(79)
Luând în considerare tendințele de import și capacitățile neutilizate aflate în creștere în RPC, UE riscă să atragă noi importuri din RPC în viitor. Faptul că piața Uniunii este atrăgătoare pentru exportatorii din RPC este demonstrat de evoluțiile din 2009, atunci când penuria de producție din Uniune, cauzată de restructurarea sectorului, a fost completată parțial prin importuri suplimentare din RPC.
(80)
Această situație poate fi agravată în continuare de faptul că, pe piața americană, măsurile antidumping existente privind TCCA originar din RPC au fost recent prelungite. Prin urmare, este posibil ca expirarea măsurilor antidumping în UE să determine ca piața Uniunii să fie comparativ mai atrăgătoare.
5. Concluzie privind probabilitatea continuării prejudiciului
(81)
Industria din Uniune a suferit de pe urma efectelor importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping pe parcursul mai multor ani și, în prezent, continuă să se afle într-o situație economică precară.
(82)
Astfel cum s-a constatat anterior, ancheta a demonstrat că situația prejudiciabilă a industriei din Uniune a continuat în perioada examinată. În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, continuarea prejudiciului este, în sine, un indiciu solid al faptului că prejudiciul riscă să continue în viitor, ceea ce ar sugera oportunitatea menținerii măsurilor.
(83)
Având în vedere capacitatea neutilizată disponibilă în RPC și atractivitatea pieței Uniunii, tendința de creștere a numărului de importuri substanțiale provenite din RPC la prețuri care fac obiectul unui dumping care subcotau semnificativ prețurile practicate de producătorii din Uniune, este susceptibilă să continue, în cazul în care măsurile ar fi eliminate.
(84)
În cazul în care măsurile în vigoare nu vor fi prelungite, situația industriei din Uniune s-ar deteriora și însăși existența sa ar fi pusă în pericol. Prin urmare, se concluzionează că există o probabilitate clară a continuării prejudiciului pentru industria din Uniune, în cazul abrogării măsurilor existente.
F. INTERESUL UNIUNII
1. Introducere
(85)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, a fost necesar să se analizeze dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese în cauză, și anume cele ale producătorilor din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.
(86)
Este necesar să se amintească faptul că s-a considerat, în anchetele anterioare, că adoptarea de măsuri nu era împotriva intereselor Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă reprezintă o reexaminare, prin care se analizează o situație în care măsuri antidumping sunt deja în vigoare, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.
(87)
Pe această bază, s-a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind probabilitatea unei continuări a dumpingului și a prejudiciului, s-ar putea concluziona în mod clar că în acest caz particular menținerea măsurilor nu este în interesul Uniunii.
2. Interesul industriei din Uniune
(88)
Având în vedere concluziile privind situația industriei din Uniune astfel cum este descrisă la considerentul 66 și în conformitate cu argumentele referitoare la analiza privind probabilitatea continuării prejudiciului astfel cum s-a precizat la considerentele 78-81, se poate considera că expirarea măsurilor în vigoare ar putea conduce la o deteriorare suplimentară a situației economice a industriei TCCA din Uniune care a suferit de pe urma efectului prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC și a cărei situație a fost agravată de criza economică mondială.
(89)
Se consideră că menținerea măsurilor ar fi avantajoasă pentru industria din Uniune, care ar putea, în acest caz, să se redreseze în urma efectului prejudiciabil al dumpingului anterior agravat de criza economică. În schimb, suprimarea măsurilor ar întrerupe redresarea industriei din Uniune ar constitui o amenințare serioasă la viabilitatea acesteia și, în consecință, ar reprezenta un risc pentru existența acesteia, reducând astfel aprovizionarea și competiția de pe piață.
3. Interesul importatorilor și utilizatorilor
(90)
Au fost contactați toți utilizatorii, importatorii, operatorii și actorii cunoscuți din industria TCCA din aval.
(91)
Numai doi utilizatori s-au manifestat, ambii exprimându-și sprijinul pentru continuarea măsurilor în vigoare. Aceștia au susținut că o continuare a măsurilor nu ar avea un impact negativ asupra competiției pe piața Uniunii, ci, din contră, ar permite industriei utilizatoare să aibă o gamă mai largă de furnizori aflați în concurență la prețurile pieței. Deoarece nicio altă parte nu s-au manifestat în acest caz, nu există elemente de probă care să indice că menținerea măsurilor de antidumping în cazul de față ar avea un efect considerabil asupra importatorilor și utilizatorilor din Uniune.
4. Concluzie privind interesul Uniunii
(92)
Menținerea măsurilor ar trebui să ajute industria din Uniune, cu efecte benefice importante privind condițiile competitive pe piața Uniunii și consolidarea sectorului în urma crizei economice și a restructurării. Mai mult, se estimează că utilizatorii și importatorii pot obține beneficii din continuarea măsurilor prin păstrarea unei game largi de furnizori pe piața Uniunii.
(93)
Luând în considerare toți factorii menționați anterior, se concluzionează că nu există motive întemeiate împotriva continuării măsurilor în cauză.
G. MĂSURILE ANTIDUMPING
(94)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, dacă a fost necesar.
(95)
Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de TCCA originar din RPC ar trebui menținute.
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de acid tricloroizocianuric și preparatele pe baza acestuia, cunoscut și sub denumirea de „symclosen” conform denumirii comune internaționale (INN), încadrat în prezent la codurile NC ex 2933 69 80 și ex 3808 94 20 (coduri TARIC 2933698070 și 3808942020) și originare din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil la prețul net franco frontieră a Uniunii, înainte de perceperea taxelor vamale, se stabilește după cum urmează pentru produsele fabricate de întreprinderile următoare:
Întreprinderea
Nivelul taxei antidumping
Codul adițional TARIC
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
8,1 %
A604
Puyang Cleanway Chemicals Limited
7,3 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
40,5 %
A627
Toate celelalte societăți
42,6 %
A999
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea, la autoritățile vamale ale statelor membre, a unei facturi comerciale valabile, care corespunde cerințelor stabilite în anexă. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil pentru toate celelalte societăți.
(4) În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 19 decembrie 2011.