РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 7 декември 2011 година
относно помощите за обезщетение, изплатени от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (ELGA) през 2008 г. и 2009 г.
(нотифицирано под номер C(2011) 7260)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/157/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
след като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с член 108, параграф 2, първа алинея от Договора (1),
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
След информацията, получена от Комисията чрез пресата, относно обезщетенията в размер на 425 млн. EUR, предвидени за изплащане от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (наричана по-долу „ELGA“), както и след протестите през януари 2009 г. в Гърция на голям брой производители на селскостопански продукти заради понесената от тях загуба на доходи през 2008 г. в резултат на лоши климатични условия, на 4 февруари 2009 г. бе проведена двустранна среща с гръцките власти. След тази среща Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз предостави информация относно тази мярка с писмо от 9 февруари 2009 г.
(2)
С писмо от 23 февруари 2009 г. Комисията поиска допълнителна информация. С писмо от 20 март 2009 г. гръцките власти отговориха на Комисията, че ELGA е сключила заем за изплащане на въпросните обезщетения от 425 млн. EUR, както и друг заем от 444 млн. EUR, голяма част от който е била за изплащането през 2008 г. на обезщетения за вреди, нанесени на растениевъдната продукция и добитъка по причини, покрити от застраховката на ELGA.
(3)
Службите на Комисията поискаха допълнителна информация с писмо от 4 май 2009 г. Гръцките власти отговориха с писмо от 16 юни 2009 г. С писмо от 13 юли 2009 г. службите на Комисията уведомиха гръцките власти, че мярката за обезщетенията от 425 млн. EUR за 2009 г. е регистрирана като предполагаем случай под № СР 196/2009 и че мярката за обезщетенията от 444 млн. EUR, изплатени през 2008 г., се разглежда, в частта ѝ относно обезщетенията за вреди по причини, покрити от застраховката на ELGA, като неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 (2) от Договора за ЕО (3) и е регистрирана под № NN 39/09.
(4)
След отговора на гръцките власти с писмо от 18 август 2009 г. службите на Комисията поискаха допълнителна информация с писмо от 14 септември 2009 г. С горепосоченото писмо Комисията освен това уведоми гръцките власти, че вследствие на информацията, предоставена от тези власти, съгласно която обезщетенията от 425 млн. EUR за 2009 г. са изплатени на съответните земеделски производители, въпросните обезщетения са регистрирани също като неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 под същия № NN 39/09.
(5)
Решението на Комисията да започне процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз от 20 март 2010 г. (4) Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си във връзка с въпросните мерки. Комисията получи мнения от трети страни, които бяха изпратени на гръцките власти на 6 май 2010 г. Гръцките власти изпратиха своите коментари относно мненията на третите страни на 21 юли 2010 г.
(6)
Гръцките власти предоставиха допълнителна информация относно въпросните помощи на 4 юни 2010 г., 10 септември 2010 г. и 14 септември 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация с писмо от 17 ноември 2010 г. Гръцките власти отговориха с писмо от 9 март 2011 г.
(7)
По искане на гръцките власти на 31 март 2011 г. се състоя двустранна среща със службите на Комисията. След тази среща гръцките власти изпратиха допълнителна информация на 11 май 2011 г. и на 12 юли 2011 г. По искане на гръцките власти на 11 ноември 2011 г. се състоя втора двустранна среща със службите на Комисията.
II. ОПИСАНИЕ
(8)
С гръцкия закон № 1790/1988 относно организацията и функционирането на гръцката агенция за селскостопанско застраховане и други разпоредби (5) (наричан по-долу „Закон № 1790/1988“) се учредява агенция от обществен интерес, наречена „гръцка агенция за селскостопанско застраховане (ELGA)“. ELGA е частноправно юридическо лице, което е изцяло държавна собственост. Агенцията е под контрола на министъра на земеделието в съответствие с член 12 от посочения по-горе закон. ELGA управлява позициите на своя бюджет в съответствие с решенията на управителния съвет, чиито членове се назначават с решение на министъра на земеделието. ELGA има по-специално за цел застраховането на растениевъдната и животновъдната продукция и на растениевъдните и животновъдните активи на земеделските стопанства срещу вреди, причинени от природни бедствия.
(9)
В съответствие с член 3а (6) от Закон № 1790/1988 застрахователният режим в ELGA е задължителен; той покрива природни бедствия и по-специално наводнения, бури, слана, силен студ, сняг, градушка, високи температури и слънчево лъчение, силни дъждове или дъждове извън сезона, суша, ентомологични и фитопатологични болести по растителните култури, болести по животните, гръмотевици като причина за пожари, земетресение, рискове, свързани с морето, вреди на растениевъдството, причинени от диви животни, както и редица болести по говедата, овцете и козите.
(10)
В съответствие с член 5а (7) от Закон № 1790/1988 специална застрахователна вноска в полза на ELGA се налага на производителите на селскостопански продукти, които се ползват със застрахователния режим, описан в съображение 9. Тази вноска има характер на такса, наложена от законодателя, която засяга покупките и продажбите на националните селскостопански продукти и приходите от която са предназначени да финансират ELGA, която отговаря за предотвратяване и обезщетяване на вредите, причинени на земеделските стопанства от природни бедствия.
(11)
В съответствие с член 5а от Закон № 1790/1988 специалната застрахователна вноска е определена на 3 % за продуктите от растителен произход и на 0,5 % за продуктите от животински произход (8). Тези процентни ставки на вноските са определени от компетентните министри въз основа на предложение на ELGA до министъра на земеделието. Приходите на ELGA от специалната застрахователна вноска, събрани от агенцията за приходите, постъпват в държавния бюджет като държавни приходи и се вписват в специална приходна позиция. Тези приходи се изплащат на ELGA от бюджета на Министерството на земеделието, преименувано на Министерство на развитието на селските райони и храните, чрез вписване като годишни кредити в същия размер по предложение на ELGA до това министерство. ELGA не въздейства по друг начин върху размера на вноската, нито върху този на обезщетенията.
(12)
На застраховане в ELGA подлежат физическите и юридическите лица, които са собственици или оператори на селскостопански, животновъдни, птицевъдни, пчеларски, рибарски, аквакултурни или други подобни предприятия. Приходите на ELGA се състоят именно от постъпленията от специалната застрахователна вноска. Освен това в съответствие със Закон № 3147/2003 ELGA е компетентна да изплаща помощи по програмите за планиране в случай на крайна нужда за обезщетение на вредите, нанесени на растениевъдните активи и постоянните активи в резултат на природни бедствия, извънредни обстоятелства или лоши климатични условия. Тези помощи се финансират от държавния бюджет или от заеми. Тези програми се отнасят до държавни помощи, които са одобрени с решения на Комисията.
(13)
С Постановление № 262037 на министъра на икономиката и министъра на развитието на селските райони от 30 януари 2009 г. (наричано по-долу „междуведомственото постановление“) се предвижда на производителите да бъдат изплатени обезщетения в размер на 425 млн. EUR по изключение за вреди, настъпили през 2008 г. В съответствие с междуведомственото постановление въпросните обезщетения се изплащат от ELGA поради спад на производството по време на кампанията през 2008 г. на някои растителни култури, посочени в постановлението, причинен от лоши климатични условия, като суша, високи температури, дъждове и ентомологични и фитопатологични болести на въпросните култури. Вредите са нанесени на бадемови дървета, череши, кайсии, някои сортове праскови, сливи, круши и ябълки, аспержи, ориенталски тютюн, картофи, памук, маслинови насаждения и зърнени култури.
(14)
Според информациите, получени от гръцките власти, освен загубата на продукция, за някои продукти (зърнени култури, памук) при определяне на прага на вредите е взето предвид и влошаването на качеството на продукцията. Въпросните загуби или продукцията с влошено качество са резултат от съчетание на метеорологични явления и болести по растенията поради лошите климатични условия, на които са били изложени засегнатите култури в течение на въпросната година.
(15)
С оглед изплащането на съответните обезщетения ELGA е сключила банков заем в размер на 425 000 000 EUR. Заемът ще бъде върнат за десет години (от 2010 г. до 2019 г.). За първите три години (от 2010 г. до 2012 г.) по този заем се начисляват лихви и такси на гръцката държава в размер на 28 513 250 EUR годишно, а за следващите 7 години (от 2013 г. до 2019 г.) - лихви, амортизации и такси на гръцката държава, възлизащи през 2013 г. на 89 227 536 EUR, през 2014 г. - на 85 087 786 EUR, през 2015 г. - на 81 025 536 EUR, през 2016 г. - на 76 963 286 EUR, през 2017 г. - на 72 901 036 EUR, през 2018 г. - на 68 838 786 EUR и през 2019 г. - на 64 776 536 EUR. Заемът е сключен с гаранция на гръцката държава в полза на ELGA.
(16)
Съгласно информацията, предоставена от гръцките власти, обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. за вреди по причини, покрити от застраховката, възлизат на 386 986 648 EUR. Тази сума се състои отчасти от застрахователните вноски в размер на 88 353 000 EUR и отчасти от постъпленията на базата на заем от 444 млн. EUR.
(17)
ELGA е сключила банков заем в размер на 444 000 000 EUR на основание член 13 от гръцкия Закон № 3074/2002 и член 28, параграф 17 от гръцкия Закон № 3147/2003. Заемът ще бъде върнат за десет години (от 2009 г. до 2018 г.). За първите три години (от 2009 г. до 2011 г.) по този заем се начисляват лихви и такси на гръцката държава в размер на 23 709 600 EUR годишно, а за следващите 7 години (от 2012 г. до 2018 г.) - лихви, амортизации и такси на гръцката държава, възлизащи през 2012 г. на 87 138 171 EUR, през 2013 г. - на 83 789 143 EUR, през 2014 г. - на 80 395 714 EUR, през 2015 г. - на 77 002 286 EUR, през 2016 г. - на 73 608 857 EUR, през 2017 г. - на 70 215 429 EUR и през 2018 г. - на 66 822 000 EUR. Заемът е сключен с гаранция на гръцката държава в полза на ELGA.
(18)
Останалата част от заема в размер на 145 366 352 EUR е била предназначена за изплащането на държавни помощи, одобрени с решения на Комисията по програмите за планиране в случай на крайна нужда във връзка с пожарите през 2006 г. и 2007 г. Тази част от приходите на ELGA не е обект на разглеждане от настоящото решение.
III. СЪМНЕНИЯ, ИЗРАЗЕНИ ОТ КОМИСИЯТА В РАМКИТЕ НА ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
1. Относно наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(19)
Мерки, финансирани чрез държавни ресурси: Комисията счита, че това условие е изпълнено в конкретния случай, тъй като съответното национално законодателство (вж. съображение 11) определя ясно, че обезщетенията, предоставяни от ELGA, се финансират чрез държавни ресурси и че отговорността за тях се носи от държавата.
(20)
В рамките на допълнителната информация, предоставена преди откриването на процедурата, гръцките власти посочиха, че възнамеряват да увеличат ставката на специалната застрахователна вноска, за да се увеличат приходите на ELGA. От друга страна, сведенията за увеличаването на приходите на ELGA не бяха конкретизирани на този етап до степен, в която би могло да се счита, че едно такова увеличение ще бъде достатъчно за погасяването на въпросните заеми и за изплащането на обезщетения на производителите през съответните години. Не можеше следователно да се изключи, че въпросните мерки ще бъдат финансирани и чрез други държавни ресурси, до които ELGA има достъп.
(21)
Мерки, които водят до засягане на търговията и нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията: Обезщетенията, изплатени през 2008 г. от ELGA по силата на задължителния застрахователен режим, са били за редица гръцки селскостопански продукти от растителен и животински произход, а изплатените през 2009 г. са били за различни растителни култури (вж. съображение 13). При откриването на процедурата Комисията констатира следователно, че въпросните обезщетения дават предимство на местните производители по отношение на други производители на Съюза, които не получават същото подпомагане. Селскостопанският сектор е отворен за конкуренцията на равнището на Съюза и поради това е чувствителен към всяка мярка в полза на производството в една или друга държава-членка. Ето защо има опасност разглежданите обезщетения да нарушат конкуренцията на вътрешния пазар и да засегнат търговията между държавите-членки.
(22)
Мерки, които поставят в по-благоприятно положение някои предприятия или производството на някои стоки: Що се отнася до въпроса дали плащанията на ELGA в контекста на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия предоставят избирателно предимство, Комисията счете, че по принцип избирателният характер на мярката се дължи на факта, че обезщетенията на ELGA са били ограничени до определени селскостопански производства.
Според Комисията може да се твърди, че специфичните характеристики на селскостопанския сектор и подчертаната му зависимост от определени климатични условия, както и уязвимостта му към природните бедствия в Гърция, правят необходимо въвеждането на държавен режим, осигуряващ минимално равнище на обезщетение въз основа на принципа на солидарност. Дотолкова, доколкото изплащаните от ELGA обезщетения в рамките на задължителния застрахователен режим се финансират от приходите от специалните застрахователни вноски, Комисията счете, че за тези обезщетения може евентуално да се приеме, че не предоставят неправомерно предимство на бенефициерите.
Въпреки това подобен аргумент въз основа на логиката и характера на режима не можеше да бъде отнесен към допълнителните финансови намеси от страна на гръцката държава за разглеждания режим (извън финансирането със задължителните вноски). При откриване на процедурата по разследване обаче Комисията не разполагаше с достатъчно елементи, за да достигне до заключението, че случаят е такъв. По-специално Комисията изпитваше съмнения, че разглежданите мерки са били финансирани без допълнителна намеса на държавата.
(23)
На тези основания при откриването на процедурата Комисията достигна до заключението, че не може да се изключи, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
2. Квалификация на мерките като неправомерни помощи
(24)
Комисията счете, че тъй като помощите са предоставени и изплатени, без да е отправено предварително уведомление за тях, те са неправомерни по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999.
3. Предварителна оценка на съвместимостта на помощите
(25)
Предвид твърдението на гръцките власти, че въпросните мерки не представляват държавна помощ, при откриването на процедурата Комисията не разполагаше с необходимата информация, за да прецени съвместимостта на помощите с разпоредбите на правните текстове, приложими по времето на тяхното предоставяне, т.е. през 2008 г. и 2009 г. В случая става въпрос за Основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007 г.-2013 г. (9) (наречени по-долу „основните насоки“) и по-специално за глава V.Б относно помощите за обезщетяване на вреди, нанесени на селскостопанската продукция или на средствата за производство.
(26)
На базата на предоставената информация изглеждаше, че обезщетенията, предвидени за по-голямата част от въпросните култури, са за вреди, достигнали минимален праг от 30 %, като се вземат предвид загубите на продукция или влошаването на качеството за някои производства, настъпили в течение на съответната година, поради съчетание на повече от едно неблагоприятно метеорологично явление, а за някои култури и поради болести по растенията. Сведенията, предоставени от гръцките власти, не съдържаха данни относно метода на изчисление на въпросните обезщетения.
(27)
Поради това Комисията имаше съмнения, че тези помощи могат да бъдат обявени за съвместими с глава V.Б от основните насоки.
IV. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(28)
Заинтересованите страни, които представиха своите мнения, са Comité européen de liaison des commerces agricoles et agro-alimentaires (Европейски комитет за връзка на търговците със селскостопански продукти и храни), наричан по-долу „CELCAA“, Comité du commerce des céréales, aliments du bétail, oléagineux, huile d’olive, huiles et graisses et agrofournitures de l’U.E. (Европейска асоциация по търговията със зърнени култури, фуражи, маслодайни култури, маслинено масло, масла и мазнини и селскостопански суровини), наричан по-долу „COCERAL“, както и трета заинтересована страна, която пожела самоличността ѝ да бъде запазена в тайна.
(29)
В качеството си на независими търговци (третата заинтересована страна), а по отношение на CELCAA и COCERAL - като страни, които имат за цел защитата на интересите на независимите търговци, заинтересованите страни считат, че настоящите помощи, предоставени първоначално на земеделски производители, стигат всъщност до селскостопански кооперативи и техните сдружения, които, притежавайки изключителните права за обработка на селскостопански продукти, са поради това конкуренти на независимите търговци.
(30)
Според заинтересованите страни Гърция не е дала доказателства, че въпросните обезщетения са били предоставени за загуби, причинени от лоши климатични условия. Гръцките власти не са представили аналитично описание на естеството на въпросните климатични условия, подкрепено от съответната метеорологична информация в съответствие с основните насоки.
(31)
Според гледната точка на заинтересованите страни гръцките власти не са уточнили нито използвания метод на изчисление на въпросните обезщетения, нито минималния праг на понесените загуби. Освен това въпросните обезщетения са били ограничени до някои селскостопански продукти, въпреки че производителите на други продукти, изключени от въпросните обезщетения, също са понесли загуби в съответните си производства.
(32)
Заинтересованите страни считат също така, че предоставянето на въпросните обезщетения е оказало въздействие върху ценообразуването на крайните продукти поради намалението на цената на продуктите, за които са изплатени тези обезщетения. По такъв начин настоящите помощи са предоставили икономическо предимство на съответните производители, като са им дали възможност да пуснат на пазара онези части от своята продукция, които не са били засегнати от неблагоприятните климатични условия, при обстоятелства, които са нарушили конкуренцията. От друга страна, частните търговски оператори (като търговци, мелници за брашно, мелници за фураж, птицевъди, свиневъди и пр.) са били принудени да следват ценова политика, наложена от селскостопанските кооперативи и техните сдружения, което е поставило тези кооперативи в монополно положение.
(33)
Освен това покритието, което ELGA предлага за рисковете, на които е изложен селскостопанският сектор, би трябвало да спазва принципите на пропорционалност и равнопоставеност. Заинтересованите страни считат за неприемливо, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., са отговаряли на суми, надхвърлящи съответно три и четири пъти общите суми на застрахователните вноски за същите години.
(34)
Според заинтересованите страни чрез новия заем, сключен за 2009 г., ELGA е „ипотекирала“ прекомерно приходите, които агенцията ще получи през следващите 10 години, след като е била вече натоварена с връщането на заема, който е бил сключен от нея за 2008 г. и за който тя е „ипотекирала“ в аванс застрахователните вноски за следващите години. Заинтересованите страни съобщават също така за съществуването на два допълнителни заема, които ELGA е сключила през 2009 г., а именно заем от 350 млн. EUR, сключен от ELGA с банка „Пиреос“, както и заем от 112 млн. EUR, сключен от ELGA с Гръцката земеделска банка и Гръцката национална банка.
(35)
Заинтересованите страни считат също така, че заемите от 444 млн. EUR и 415 млн. EUR представляват приходи, които са допълнителни към застрахователните вноски, чието изплащане се предвижда от закона под формата на заеми, сключени с гаранцията на гръцката държава. Тези заеми трябва следователно да се разглеждат като държавни ресурси.
V. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ГЪРЦИЯ
1. Общи мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2008 г. и 2009 г.
(36)
Според гръцките власти помощите за обезщетение, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., не представляват държавни помощи.
Финансирането на въпросния застрахователен режим е осигурено от задължителните специални вноски, изплащани от земеделските производители. Като се има предвид, че този застрахователен режим се ръководи от принципа на социална солидарност, задължителните специални вноски, от една страна, не е необходимо да бъдат стриктно пропорционални на застрахователния риск, а от друга страна, размерът на изплатените обезщетения не трябва непременно да бъде пропорционален на доходите на застрахованото лице (10). Според гръцките власти в случая следователно става въпрос за действителни компенсации, изплатени за възмездяване на вредите, причинени на селскостопанската продукция вследствие на лоши климатични условия, в съответствие с гръцкото законодателство относно селскостопанските застраховки, изплащани от ELGA.
От друга страна, според гръцките власти ELGA е в състояние да изплати на падежа финансовите си задължения в рамките на системата за задължително застраховане. Тази способност на ELGA е засилена чрез прилагането на новия Закон № 3877/2010 относно системата за защита и застраховка на селскостопанската дейност, който предвижда допълнителни източници на финансиране в полза на ELGA. В този смисъл посоченият закон в повечето случаи повишава специалната осигурителна вноска (за вредите в растениевъдството от 3 % на 4 %, а за вредите в животновъдството от 0,50 % на 0,75 %). Освен това той въвежда доброволна застраховка за загубите, които не се покриват от задължителната застраховка, както и обща застраховка, която следва да бъде изплащана в полза на ELGA от физическите лица, които не са земеделски производители като основна дейност, както и от юридическите лица, чиято основна дейност не е дейността на земеделски производители.
(37)
Въпреки това, дори ако помощите за обезщетение би следвало да се разглеждат като държавни помощи, гръцките власти считат, че те са съвместими с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с основните насоки. Гръцките власти предоставиха на службите на Комисията подробни данни относно всяка помощ, изплатена от ELGA през 2008 г. и 2009 г., с посочване на името и идентификационния данъчен номер на съответния земеделски производител, окръга, в който се намира парцелът, вида на културата, измерителната единица за културата и броя на използваните единици, размера на помощта и датата на изплащане на помощта, описанието на вредата и нейната степен в сравнение с нормалното производство.
(38)
По отношение на помощите за обезщетение през 2008 г. и 2009 г. за вреди, унищожили повече от 30 % от нормалното производство на растениевъдна продукция, гръцките власти считат, че са изпълнени всички условия, предвидени в точки 124-130 от основните насоки, както и в член 11 от Регламент (ЕО) № 1857/2006 на Комисията от 15 декември 2006 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора към държавната помощ за малки и средни предприятия, осъществяващи дейност в производството на селскостопански продукти (11) (наричан по-долу „регламентът за групово освобождаване“).
(39)
Според гръцките власти въпросните помощи са изплатени на съответните производители или на организации на производители, в които членуват производителите, в съответствие с основните насоки и горепосочения регламент за групово освобождаване. Гръцките власти потвърдиха по-специално:
а)
че размерът на помощта не е надхвърлил в нито един случай реалните загуби, понесени от производителите;
б)
относно интензитетите на помощите гръцките власти потвърдиха, че условията, определени в разпоредбите на член 11 от регламента за групово освобождаване, са спазени, тъй като ELGA не е изплатила никакви обезщетения, надвишаващи 74,8 % от намалението на приходите от продажбите на продукта в резултат на лошите климатични условия;
в)
че максималният размер на загубите с право на помощи е бил намален с всички суми, получени по силата на застрахователен режим, и с разходите, които не са направени поради неблагоприятното метеорологично явление;
г)
че загубите са изчислени на равнище отделно стопанство, и
д)
че вземането на решението за предоставяне на въпросните помощи, както и тяхното изплащане, са станали в сроковете съответно от три години след възникване на загубата и четири години след възникването, определени в член 11, параграф 10 от регламента за групово освобождаване.
е)
че въпросните помощи не са били кумулирани с други държавни помощи, нито с финансово участие, предоставено от държавите-членки или от Съюза, във връзка със същите приемливи разходи. Съответните производители не са получили въпросните помощи за възмездяване на същата загуба въз основа на повече от един правен текст, следователно тези помощи са били предоставени било по силата на основните насоки, било в съответствие с регламента за групово освобождаване, било по силата на Регламент (ЕО) № 1535/2007 на Комисията от 20 декември 2007 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към помощите de minimis в сектора на производството на селскостопански продукти (12) (наричан по-долу „Регламент de minimis“) или на съобщението на Комисията от 22 януари 2009 г. за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза (13) (наричано по-долу „съобщението за временната общностна рамка“).
(40)
Що се отнася до метода на изчисление на нормалното производство, гръцките власти предоставиха информация относно използвания метод и потвърдиха, че са спазени условията, предвидени в точка 128 от основните насоки, според които при използване на алтернативен метод същият следва да бъде представителен, а не основан на необичайно високи добиви. По-специално, оценката на загубите в резултат на лошите климатични условия е извършена на равнището на отделното стопанство от агрономи въз основа на оценки на място, както е предвидено от Правилника за застрахователната дейност на ELGA. При проверката на място агрономът оценител измерва площта на парцела чрез всички подходящи средства (ролетка, карта за идентификация на парцелите, устройство GPS), а при дървесни култури - броя на дърветата. След това агрономът оценява прогнозната продукция на парцела, като има предвид използваните техники на отглеждане (по-специално плътност на засаждане, система на подрязване при дървесни насаждения, ранни култури с използване на пластмасово фолио, система на напояване), сорта на отглежданите видове, предходната култура при едногодишни култури, агротехническите мероприятия (по-специално торене, борба с вредителите), производителността на почвата и евентуални характерни особености на годината на производство (като суша, проблеми със завързването на плод). Накрая се прави оценка на процента на нанесените вреди спрямо очакваната продукция на парцела. За да се определи процентът на вредите, се вземат проби на различни места от парцела, като се държи сметка за количествените загуби на очакваната продукция, влошаването на качеството в резултат на вредите, агротехническите мероприятия вследствие на настъпилите вреди (като допълнителна растителна защита, допълнително плевене, отделяне на повредените плодове).
2. Специфични мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2008 г.
(41)
От помощите, които ELGA е предоставила през 2008 г., а именно 386 986 648 EUR, обезщетения в размер на 373 257 465,71 EUR са изплатени на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, причинени от лошите климатични условия. По отношение на тези помощи ELGA е приложила член 6 от Правилника за застрахователната дейност в растениевъдството във връзка с обезщетенията на производителите на селскостопански продукти за възмездяване на загубите, причинени от лоши метеорологични условия, както е предвидено в националния Закон № 1790/1988, с който се въвежда застрахователната система на ELGA.
(42)
За въпросните помощи Гърция предостави метеорологични данни относно лошите климатични условия, наблюдавани през стопанска година 2007-2008. Тези неблагоприятни метеорологични явления са били официално признати от публичните власти. Става въпрос по-специално за големите горещини, наблюдавани в края на месеците юни и юли 2007 г. в цялата страна, за силните дъждове в много райони на страната през октомври 2007 г., както и за сухите и горещи, духащи от височините ветрове през същия месец на остров Крит, за бурите и градушката в началото на месец август 2008 г. в някои окръзи в континентална Северозападна и Централна Гърция, както и за бурите в края на същия месец август в окръзите Магнисия, Виотия, Източна Атика и на островите Евбея и Крит.
По-специално въпросните обезщетения са изплатени за вреди, които са надхвърляли следните проценти от нормалното производство (14):
Минимален процент на вредите спрямо нормалното производство
Общ размер на обезщетенията
(EUR)
Брой селскостопански парцели, понесли загуби
% от общия размер на обезщетенията
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Общо
373 257 465,71
666 406
100
Освен това ELGA е предоставила допълнителни обезщетения в размер на 2 472 785,97 EUR на производители, понесли през същата 2007-2008 стопанска година последователни загуби на същата растениевъдна продукция в резултат на лошите климатични условия. За 6,98 % от общия размер на тези обезщетения степента на вредите е достигнала също 20 %-30 % от нормалното производство, а за 93,02 % от общия размер на същите вредите са унищожили повече от 30 % от нормалното производство.
(43)
Освен това сред помощите, които ELGA е изплатила на земеделските производители през 2008 г., са предоставени и следните помощи:
а)
помощи в размер на 7 338 119,74 EUR за загуби на животновъдни активи. Сред тези загуби са: сума в размер на 1 860 279,67 EUR, отговаряща на загубите на животновъдни активи поради лошите климатични условия, сума от 3 188 825,78 EUR, представляваща загуби поради болести или увреждания на животните, и сума от 2 289 014,29 EUR, представляваща загуби, причинени от други вреди (като нападения на диви животни - мечки, вълци и безстопанствени кучета). Тези помощи се разглеждат от гръцките власти като действителни обезщетения в рамките на задължителната застрахователна система и не представляват държавни помощи по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора;
б)
помощи в размер на 114 374,86 EUR за загуби на растениевъдна продукция, причинени от мечки. Тези помощи са предоставени в рамките на програмата на Общността „LIFE“ за защита на кафявата мечка в Гърция. Интензитетът на помощите е бил в размер на 100 %, и
в)
помощи в размер на 3 803 901,72 EUR за корективни действия вследствие на грешки по невнимание в докладите за оценка относно загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи. Тези грешки, установени след изплащането на помощите на земеделските производители, са представлявали задължения на ELGA към съответните получатели.
3. Специфични мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2009 г.
(44)
Относно обезщетенията, изплатени през 2009 г. въз основа на междуведомственото решение от 30 януари 2009 г., в размер на 415 019 452 EUR, съответните продукти, климатичните условия, причинили вредите, и описанието на вредите са обобщени в следващата таблица.
Селскостопански продукт
Общ размер на обезщетенията
(EUR)
Лоши климатични условия
Описание на причинената вреда
1.
Бадеми
Череши
Кайсии (сорт Bebekou)
Ябълки
Сливи
Круши
56 580 555
(за всички продукти)
Високи температури и горещини
Топла и суха зима
Продължителна суша
Внезапни промени на температурата
Високите температури и горещините през лятото на 2007 г. са оказали неблагоприятно въздействие върху производството на тези продукти и по-специално върху образуването на пъпки при плодните култури. Продължителната суша през 2007 г. и внезапните промени на температурата са довели до спад на производството. Освен това поради топлата и суха зима времето за покой на редица дървесни култури е било недостатъчно.
2.
Праскови
10 970 348
Същите климатични условия, както при № 1
Същите причинени вреди, както при № 1.
3.
Аспержи
6 751 747
Топла и суха зима
Ниски температури
Топлата и суха зима през 2007-2008 г. е допринесла за засилената катаболична дейност на аспержите и е предизвикала загуби на натрупаните хранителни вещества. Тези условия са довели до внезапен спад на бъдещото производство на аспержи. Намаленото вече производство е било повлияно и от ниските температури през февруари 2008 г., които са забавили растежа. Това е довело до допълнителен спад на реколтата от аспержи през 2008 г. в Гърция.
4.
Ориенталски тютюн
13 817 834
Високи температури и горещини
Суша
Високите температури и горещините през лятото на 2007 г. в съчетание със сушата са затруднили третирането на паразитните и вирусните инфекции, причинени от трипс, и са довели до спад на производството на тютюн в цялата страна.
5.
Летни картофи
7 220 996
Високи температури
Високите температури през лятото на 2006 г. и 2008 г. са затруднили третирането на ентомологичните и фитопатологичните инфекции на насажденията от летни картофи в редица области на Гърция.
6.
Памук
109 564 462
Продължителна суша
Горещо лято
Студена есен
Дъждове
Продължителната суша е довела да намаление на водните запаси. Горещото лято, последвано от студена есен, в съчетание с прекомерни валежи към края на месец септември 2008 г. са довели до намаляване и влошаване на качеството на производството на памук в цялата страна.
7.
Маслини
72 026 112
Суша
Слана
Дъждове
Продължителната суша, сланата през февруари 2008 г. след меката зима, високите температури и прекомерните валежи през периода на цъфтежа на маслините са предизвикали голям спад на производството на маслини в цялата страна.
8.
Зърнени култури (царевица, мека пшеница, ечемик, овес, ръж, ориз)
138 087 394
Дъждове
Променливи температури
Дъждовете и променливите температури през пролетта и есента на 2008 г. са предизвикали влошаване на качеството на продукцията на зърнени култури и са улеснили развитието на фитопатологични инфекции. Влошаването на качеството се дължи също на недостига на необходими хранителни вещества (протеин, глутен) поради лошите климатични условия.
Общо
415 019 448
(45)
Според гръцките власти, от обезщетенията в размер на 415 019 452 EUR помощите в размер на 27 614 905 EUR, изплатени на 871 производители, се разглеждат като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с основните насоки.
(46)
Останалата част от сумата на тези помощи, възлизаща на 387 404 547 EUR, е изплатена на 784 408 производители. Според гръцките власти въпросните помощи са съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с регламента за групово освобождаване.
Гръцките власти считат, че по отношение на въпросните помощи са изпълнени всички условия, определени в член 11 от регламента за групово освобождаване. По-специално:
а)
брутният интензитет на помощите не е надвишавал 80 % от намалението на приходите от продажба на продукта, причинено от лошите климатични условия;
б)
загубите са изчислени на равнище отделно стопанство;
в)
размерът на загубите не е включвал разходите, които не са били направени поради лошите климатични условия, и производителите не са получили обезщетения от други застрахователни организации;
г)
въпросните обезщетения са изплатени пряко на земеделските производители;
д)
вземането на решението за предоставяне на въпросните помощи, както и тяхното изплащане, са станали в сроковете съответно от три години след възникване на загубата и четири години след възникването ѝ;
е)
методът на изчисление на нормалното производство е същият като описания в съображение 42 относно помощите, предоставени през 2008 г.
(47)
Освен това гръцките власти считат, че дори ако настоящите помощи не могат да бъдат разглеждани като действителни компенсации (вж. съображение 36), нито като съвместими с регламента за групово освобождаване (вж. съображение 46), те следва да бъдат разглеждани като съответстващи на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и на съобщението за временната рамка.
Предоставянето на въпросните помощи е улеснило достъпа до финансиране за съответните земеделски производители. По този начин посочените обезщетения са осигурили финансова ликвидност на първичното производство в Гърция - единственият сектор, на който гръцката държава е могла да разчита през тези първи месеци на икономическа криза, за да бъдат избегнати рисковете в другите сектори на гръцкото стопанство. Въпреки това настоящите помощи не са предоставяни без прилагането на точни критерии. Точно обратното, те са предоставяни само при действителни икономически проблеми, свързани изключително с производството на селскостопански продукти, и по-конкретно при проблеми, причинени на селскостопанската продукция, които са свързани със съществуването на лоши климатични условия (вж. съображение 44). За по-голямата част от тези помощи не са определени прагове за интензитета и степента на проблема при всеки производител, тъй като целта е била да бъде подпомогнато гръцкото селско стопанство като цяло.
(48)
От друга страна, в съответствие с точка 7, буква а) от съобщението Комисията прилага по отношение на помощите, за които не е изпратено уведомление (15), посоченото съобщение, ако помощта е била изплатена след 17 декември 2008 г. Гръцките власти следователно считат, че точка 7, буква а) от посоченото съобщение се прилага по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление, тъй като същите са били изплатени на производителите след 17 декември 2008 г.
(49)
Гръцките власти считат, че по отношение на настоящите помощи, предвидени по изключение с междуведомственото постановление от 30 януари 2009 г., са изпълнени всички условия, определени в точка 4.2.2 от Съобщението за временната общностна рамка. По-специално:
а)
помощите са предоставени под формата на режим, тъй като са се основавали на посоченото по-горе междуведомствено постановление;
б)
те са дадени на предприятия, които не са били в затруднение към датата 1 юли 2008 г., в съответствие с основните насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение. Гръцките власти потвърдиха, че тези помощи са предоставени изключително на физически лица и че последните в по-голямата си част са били освободени от гръцкото законодателство от подаване на данъчна декларация, тъй като годишните им доходи са били под 12 000 EUR. Всички производители, които са получили въпросните обезщетения, са имали делови отношения с банки, тъй като тези помощи са били депозирани в банковите им сметки. Гръцките власти потвърждават, че въпросните производители са били платежоспособни и са имали достатъчна възможност за банково финансиране. Следователно тези производители не са били в затруднение при изплащането на настоящите помощи;
в)
режимът на помощ не е приложен към предприятията, действащи в сектора на рибарството;
г)
настоящите помощи не са били помощи за износ, нито помощи, даващи предимство на националните продукти пред вносните продукти;
д)
те са предоставени през 2009 г., следователно преди 31 декември 2010 г., както предвижда точка 4.2.2, буква е) от съобщението за временната общностна рамка, и
е)
размерът на помощта за един производител е варирала от 7 501 EUR до 15 000 EUR.
(50)
В съответствие с точка 4.2.2, буква ж) от съобщението за временната общностна рамка, изменена през октомври 2009 г., въпросните помощи, получени от всеки земеделски производител, не трябва да водят до повишение на общия размер на помощите, получени от съответния земеделски производител през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г., до равнище, надхвърлящо тавана от 15 000 EUR. Според гръцките власти фактът, че ELGA не е получила от съответния земеделски производител декларация на хартиен носител или в електронен формат за другите помощи de minimis и за помощите въз основа на временната общностна рамка, които е получил през текущата данъчна година, е само една формалност. Следователно неспазването на тази формалност не следва да води до заключението, че условието, определено в точка 4.2.2, буква ж) от съобщението за временната общностна рамка, изменена през октомври 2009 г., не е било изпълнено, още повече че, както показва механографичната система на ELGA, през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г. Гърция не е предоставяла помощи de minimis на производителите от първичния сектор на селскостопанските продукти, нито помощи въз основа на съобщението за временната общностна рамка.
(51)
Във всички случаи според гръцките власти, от тази сума от 387 404 547 EUR, помощи в размер на 75 382 500 EUR може да се отнесат към приложното поле на Регламента de minimis.
(52)
Гръцките власти считат, че по отношение на горепосочените помощи в размер на 75 382 500 EUR са изпълнени всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007 относно помощите de minimis. По-специално:
а)
в съответствие с член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1535/2007 за горепосочените помощи съответните земеделски производители не са получили обезщетения, надвишаващи размера от 7 500 EUR на производител за периода от 2008 до 2010 данъчна година;
б)
кумулираният размер на помощите de minimis, предоставени от Гърция на селскостопанските предприятия през периода на трите данъчни години, не е надвишил размера от 75 382 500 EUR, който е максималният кумулиран размер за Гърция в съответствие с член 3, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1535/2007 и приложението към него.
4. Забележки относно мненията на трети страни
(53)
Гърция твърди, че заинтересованите страни не са предоставили доказателства, че въпросните обезщетения са оказали въздействие върху позициите на техните членове на вътрешния пазар.
(54)
Относно забележката, че не е предоставено описание на естеството на лошите климатични условия, гръцките власти подчертават, че такова описание не се изисква от междуведомственото решение относно обезщетенията, и че това, което е трябвало всъщност да се докаже, е било, от една страна, наличието на лоши климатични условия и, от друга страна, дали нанесените вреди са достигнали минималния праг от 30 % спрямо нормалното производство. Освен това в рамките на мненията, които е изпратила на службите на Комисията, Гърция е предоставила аналитични данни относно въпросните климатични условия, подкрепени от съответните метеорологични сведения.
(55)
Относно забележката, че Гърция не е уточнила нито използвания метод за изчисление на въпросните обезщетения, нито минималния праг на понесените загуби, гръцките власти напомнят, че в рамките на мненията, предоставени от тях на Комисията, Гърция е дала подробна информация по тези два въпроса.
(56)
Според гръцките власти изплащането на въпросните обезщетения не е оказало въздействие върху крайните потребители, тъй като намалението на цените на съответните селскостопански продукти не е довело до намаление на цените на дребно. В подкрепа на тази своя теза гръцките власти предоставиха статии в гръцкия печат, които показват, че цените на дребно за редица селскостопански продукти, включително продуктите, до които се отнася настоящият случай, са останали на високи равнища въпреки факта, че продажната цена на едро на тези селскостопански продукти е намаляла.
VI. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
1. Наличие на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора
(57)
Член 107, параграф 1 от Договора обявява за несъвместима с вътрешния пазар всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки. Комисията счита, че горепосочените условия са изпълнени по отношение на мерките в разглеждания случай.
(58)
Мерки, финансирани чрез държавни ресурси
Както следва от съдебната практика на Съда с решение от 22 март 2003 г. по дело C-355/00 Freskot AE с/у Elliniko Dimosio (16) (наричано по-долу „делото Freskot“), това условие е изпълнено в конкретния случай, тъй като съответното национално законодателство определя ясно, че обезщетенията, предоставяни от ELGA, се финансират чрез държавни ресурси и че отговорността за тях се носи от държавата по смисъла на съдебната практика на Съда (17).
В настоящия случай, както и при делото Freskot, от член 5а от Закон № 1790/1988 (вж. също съображение 11) и от другите действащи разпоредби на действащото гръцко законодателство следва, че приходите на ELGA от специалната вноска се събират от агенцията за приходите, постъпват в държавния бюджет като държавни приходи и се изплащат на ELGA от бюджета на Министерството на земеделието (преименувано на Министерство на развитието на селските райони и храните). Следователно фактът, че въпросните вноски се осчетоводяват като държавни приходи е достатъчен, за да се приеме, че предоставените от ELGA обезщетения се вземат от държавни ресурси.
Освен това в съответствие с член 2 от Закон № 1790/1998 (18) с решение на министъра на земеделието ELGA може да изплаща помощи или обезщетения на получателите чрез прехвърляне на ресурси от държавния бюджет или чрез заеми, сключени от ELGA с гаранцията на гръцката държава и поетото от гръцката държава задължение да върне заема.
От съдебната практика на Съда обаче следва, че предимствата, които се предоставят пряко от държавата, както и тези, които се предоставят чрез посредничеството на публичен или частен орган, определен или създаден от държавата, представляват държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора (19). Следователно в случая двата заема на ELGA за обезщетенията, изплатени през 2008 г. и 2009 г. и сключени с гаранция на гръцката държава (вж. съображения 15 и 17), представляват държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тъй като същите са част от ресурсите на ELGA - частноправно юридическо лице, което е изцяло държавна собственост и е под контрола на министъра на земеделието (вж. също съображение 8).
(59)
Мерки, които водят до засягане на търговията и нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията
Комисията констатира, че въпросните обезщетения дават предимство на националните производители спрямо други производители на Общността, които не получават същото подпомагане. Селскостопанският сектор е отворен за конкуренцията на равнището на Съюза (20) и поради това е чувствителен към всяка мярка в полза на производството в една или друга държава-членка (21). Ето защо има опасност разглежданите обезщетения да нарушат конкуренцията на вътрешния пазар и засягат търговията между държавите-членки.
(60)
Мерки, които поставят в по-благоприятно положение някои предприятия или производството на някои стоки
Съгласно съдебната практика на Съда, за помощи по-специално се считат намеси, облекчаващи под различна форма тежестите, които обичайно натоварват бюджета на едно предприятие и които, без да са субсидии в строгия смисъл на думата, имат същото естество и последици (22).
В решението си по делото Freskot Съдът е достигнал до заключението, че понятието „предприятие“ по смисъла на член 102 от Договора няма предвид организация като ELGA, що се отнася до нейната дейност в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия (вж. точки 79 и 88 от решението).
В действителност въпросният задължителен застрахователен режим преследва по същество цел на социалната политика, насочена към осигуряване на адекватна защита на всички земеделски стопанства, включително на тези, при които рискът от настъпване на природни бедствия е по-голям (вж. точки 66 и 67 от решението). Застрахователната вноска се отнася до всички селскостопански продукти с единни ставки, които не зависят от риска, на който реално е изложен производителят (въз основа на принципа на солидарност). ELGA се контролира от държавата, като се има предвид, че размерът на вноската, определящ приходите, както и процентите на обезщетение се определят от компетентните министри.
Както Съдът е установил в своето решение от 22 януари 2002 г. по дело C-218/00, Cisal/INAIL (23), в случая двата съществени елемента на застрахователния режим на ELGA, а именно размерът на обезщетенията и този на вноските, се контролират от държавата и задължителното членство, с което се характеризира режимът, е абсолютно необходимо за финансовата му стабилност, както и за прилагането на принципа на солидарност, който предполага, че обезщетенията, изплащани на застрахованото лице, не са пропорционални на вноските, направени от него.
За разлика от обстоятелствата по делото Cisal/INAIL обаче, получателите на застрахователните обезщетения от агенция ELGA са предприятия, осъществяващи стопанска дейност. Следователно фактът, че самата ELGA не осъществява стопанска дейност, не е достатъчен, за да се приеме, че получателите на застрахователните обезщетения, изплащани от тази агенция, не са предприятия по смисъла на Договора и не са потенциални получатели на държавна помощ (вж. решението по делото Freskot, точка 80).
Във връзка с въпроса за икономическото предимство Съдът просто посочва в точка 84 от решението по делото Freskot, че „при тези условия следва да се отговори, от една страна, на въпроса дали - и ако е така, то в каква степен - при липсата на задължително застраховане гръцките земеделски стопанства е трябвало и действително са могли да се застраховат в частни застрахователни дружества или да вземат други мерки, за да се защитят по адекватен начин срещу последиците, до каквито водят природните бедствия за тези стопанства, и, от друга страна, до каква степен вноската отговаря на действителната икономическа стойност на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителното застраховане, ако тази стойност може все пак да бъде изчислена“. В следващата точка обаче Съдът изтъква, че „…Съдът не разполага с фактически или правни обстоятелства, за да отговори на онази част от поставения въпрос, която се отнася до евентуалното определяне като държавна помощ на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия…“ В точка 87 от решението по делото Freskot обаче Съдът изтъква, че „…Съдът не разполага с фактически или правни обстоятелства, за да отговори на онази част от поставения въпрос, която се отнася до евентуалното определяне като държавна помощ на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия…“
(61)
Съдебната практика на Съда потвърждава, че нито социалният характер на мярката (24), нито фактът, че тя е изцяло или отчасти финансирана от вноски, наложени от публичните власти и събирани от съответните предприятия (25), не са достатъчни, за да не бъде мярката определена като помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, който не разграничава мерките за държавна намеса в зависимост от причините или целите, а ги определя в зависимост от техните последици (26).
Обезщетенията, изплатени през 2008 г. от ELGA по силата на задължителния застрахователен режим, са били за определени гръцки селскостопански продукти от растителен и животински произход, а изплатените през 2009 г. са били за определени растителни култури. Оттук следва, че обезщетенията, изплатени от ELGA на местните производители на селскостопански продукти, могат да представляват избирателно финансово предимство за тези производители спрямо други производители от Съюза, които не получават същата помощ.
Освен това в случаи, представляващи по-голям риск по отношение на настъпването на вреди, причинени от природни бедствия, е съмнително дали земеделските стопанства ще могат да получат застрахователно покритие от частен застраховател при подобни условия. Комисията следователно счита, че при тези обстоятелства обезщетенията, изплатени от ELGA чрез въпросния режим, представляват избирателно финансово предимство за получателите.
(62)
С оглед на решението на Съда по делото Freskot (вж. точка 86) може все пак да се постави въпросът дали въпросната мярка не може да бъде обоснована с естеството или общата структура на системата, което следва да бъде доказано от съответната държава-членка (27). Следва да се прецени дали специфичните характеристики на селскостопанския сектор и подчертаната му зависимост от определени климатични условия, както и уязвимостта му към природните бедствия в Гърция, могат да направят необходимо въвеждането на държавен режим, осигуряващ минимално равнище на обезщетение въз основа на принципа на солидарност. Независимо от това една мярка, която предвижда изключения от прилагането на общата (пара)фискална система, може да бъде обоснована от естеството и общата структура на системата, ако съответната държава-членка може да докаже, че тази мярка произтича пряко от основните или ръководните принципи на тази система. Трябва да се разграничават, от една страна, целите, поставени на конкретен режим и които са външни за него, и от друга страна, вътрешно присъщите на самата система механизми, които са необходими за постигането на тези цели (28).
Тъй като става ясно, че ELGA не се финансира само от парафискални вноски, но и от преки държавни вноски, подобна аргументация, основаваща се на солидарността между производителите, не може да се приложи, така че режимът следва да бъде разглеждан като избирателен в своята цялост.
Следователно в случая обезщетенията, изплатени на производителите през 2008 г., а именно 386 986 648 EUR, не са финансирани в по-голямата си част от специалните задължителни застрахователни вноски, тъй като последните са в размер само на 88 353 000 EUR. В този случай обезщетенията, изплатени на застрахованите производители, не могат вече да бъдат разглеждани като финансирани единствено от застрахователните вноски (29).
(63)
Относно обезщетенията, изплатени през 2009 г., а именно 415 019 452 EUR, Комисията констатира, че последните не са финансирани от специалните задължителни застрахователни вноски, чийто размер през 2009 г. е възлизал на 57 015 388 EUR. Тези обезщетения са били предвидени с междуведомственото постановление от 30 януари 2009 г. като застрахователно покритие от изключителен характер поради загубите на растениевъдна продукция и не са част от обезщетенията, които ELGA е трябвало да изплати през 2009 г. на производителите за възмездяване на вредите в рамките на задължителната застрахователна система. Следователно твърдението на гръцките власти, че и тези обезщетения следва да бъдат разглеждани като същински компенсации, не може да бъде прието от Комисията.
(64)
За да може да изплати тези високи обезщетения на производителите на селскостопански продукти, ELGA е трябвало да сключи два заема, които ще бъдат погасени за десетгодишен период (вж. съображения 16 и 17). Въз основа на предоставените от гръцките власти данни във връзка с динамиката на годишните плащания на лихвите и главницата по тези два заема се налага констатацията, че ELGA няма да бъде в състояние да финансира погасителните си годишни вноски за десетгодишните периоди на заемите чрез приходите си от специалните застрахователни вноски на производителите, още повече че тези вноски трябва да послужат за изплащане на обезщетенията за вредите, които ще настъпят през посочените години.
(65)
В рамките на предоставената допълнителна информация гръцките власти посочиха, че новият Закон № 3877/2010 относно системата за защита и застраховка на селскостопанската дейност е приет с оглед повишаване на приходите на ELGA.
Комисията счита, че този закон може наистина да допринесе за оздравяване на дейността на ELGA в бъдеще. Едно увеличаване на приходите на ELGA в бъдеще не дава обаче основания да се направи заключението, че то ще бъде достатъчно за погасяването на въпросните заеми и за изплащането на обезщетенията на производителите през съответните години.
По този начин чрез новия заем, сключен за 2009 г., ELGA е натоварила прекомерно приходите, които агенцията ще получи през следващите 10 години, след като е била вече натоварена с връщането на заема, който е бил сключен от нея за 2008 г. и за който е ангажирала в аванс застрахователните вноски за следващите години. Както посочват заинтересованите страни (вж. съображения 34 и 35), този проблем може да бъде само утежнен от наличието на два допълнителни заема, които ELGA също е договорила през 2009 г. Не може следователно да се изключи, че въпросните мерки ще бъдат финансирани и чрез други държавни ресурси, до които ELGA има достъп.
(66)
Във всички случаи изглежда, че различните подходи, прилагани в рамките на режима на помощ, към предприятия, които се намират в подобно фактическо и правно положение, не могат да бъдат обосновани с целите за солидарност на въпросния режим, поставен в контекста на гръцкото законодателство относно обезщетяването на вредите, причинени от природни явления. Първо, подобни или съпоставими рискове са за сметка на самите предприятия в други сектори, които не са в обхвата на настоящия режим, и второ, очевидно е, че дори в селскостопанския сектор, обхванат от този режим, някои производители ще бъдат винаги изложени повече от други на определени рискове (поради характера на своето производство или географското си положение), така че изплатените помощи ще бъдат винаги изплащани предимно на някои категории производители за сметка на останалите.
(67)
На тези основания Комисията достига до заключението, че обезщетенията, изплатени на производителите на селскостопански продукти от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
(68)
Необходимо е следователно да се провери дали съществува възможност да се предостави дерогация от общия принцип на забрана на държавните помощи, установен в член 107, параграф 1 от Договора.
2. Квалификация на мерките като неправомерни помощи
(69)
Тъй като помощите са предоставени и изплатени, без да е отправено предварително уведомление за тях, същите са неправомерни по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999.
3. Оценка на съвместимостта на помощите в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС
(70)
В съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес, могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар.
(71)
За да могат да се възползват от тази дерогация, въпросните помощи трябва да спазват разпоредбите на правните текстове, приложими по времето на тяхното предоставяне, т.е. през 2008 г. и 2009 г. В случая става въпрос за основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007-2013 г. и по-специално за глава V.Б относно помощите за обезщетяване на вреди, нанесени на селскостопанската продукция или средствата за производство, и по-специално на разпоредбите на точка V.Б.3 относно помощите, предназначени за обезщетяване на земеделските производители за загубите, причинени от лоши климатични условия, както и на член 11 от регламента за групово освобождаване.
Следва да се отбележи, че разпоредбите на глава V.Б.4 от основните насоки относно помощите в полза на борбата срещу болестите по животните и по растенията трябва да се прилагат за някои производства, за които през 2009 г. е предоставена помощ на производителите (ориенталски тютюн, летни картофи). Въпреки това, тъй като гръцките власти доказаха, че болестите по тези производства са причинени от лошите климатични условия (вж. също съображение 44), в съответствие с бележка под линия 31 в глава V.Б.4 от основните насоки Комисията извърши оценка на мерките за помощ с оглед на разпоредбите на подглава V.Б.3.
(72)
Условията, предвидени в горепосочените разпоредби от основните насоки, които са от значение в случая, са следните:
а)
в съответствие с точка 125 от основните насоки метеорологичните явления, като слана, градушка, дъждове или суша, т.е. явления като тези в настоящия случай, причинили загуби на някои селскостопански продукции в Гърция през 2008 г. и 2009 г., могат да бъдат приравнени на природни бедствия, когато степента на вредите достигне определен праг от нормалното производство. Обезщетенията за тези приравнени явления допринасят за развитието на селскостопанския сектор и следва да бъдат разрешени в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
По този начин, за да отговарят на условията за помощ, загубите вследствие на лошите климатични условия трябва да са не по-малко от 30 % от средното годишно производство на заинтересованото лице през предходния тригодишен период или от средния размер за трите години, който се базира на предходния петгодишен период, като от него се извадят най-високата и най-ниската стойност. В съответствие с точка 128 от основните насоки Комисията може да приеме други методи на изчисление на нормалното производство, в това число регионални референтни стойности, при условие че тези методи са представителни, а не се основават на необичайно високи добиви;
б)
уведомленията за мерките за помощ трябва да включват в своя подкрепа съответни метеорологични данни. Освен това неблагоприятното метеорологично явление, което може да бъде приравнено на природно бедствие, трябва да бъде официално признато от публичните власти;
в)
брутният интензитет на помощта не може да надвишава 80 % (90 % в необлагодетелстваните райони или в областите, посочени в член 36, буква а), подточки i), ii) и iii) от Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (30), определени от държавите-членки в съответствие с членове 50 и 94 от същия регламент) от намалението на приходите от продажба на продукта, изчислено, като се извади:
i)
произведението на количеството, произведено през годината, когато е настъпило неблагоприятното метеорологично явление, и средната продажна цена, получена през същата година,
от
ii)
произведението на средното годишно количество, произведено през предходния тригодишен период (или средното количество за трите години, което се базира на предходния петгодишен период, като от него се извадят най-високата и най-ниската стойност), и получената средна продажна цена.
Размерът, даващ право за получаване на помощи, може да бъде увеличен с другите разходи, направени от земеделския производител специално поради несъбирането на реколта вследствие на неблагоприятното метеорологично явление;
г)
максималният размер на загубите с право на помощи трябва да бъде намален с всяка сума, получена по силата на застрахователен режим, и с разходите, които не са направени поради неблагоприятното метеорологично явление;
д)
загубите следва да се изчисляват на равнището на отделното стопанство, но Комисията може да приеме използването на средни стойности, при условие че са представителни и не водят до прекомерни обезщетения в полза на някой получател;
е)
получателят следва във всички случаи да понесе част от разходите (точка 125, буква г) от основните насоки);
ж)
режимите следва да бъдат въведени не по-късно от три години, а помощите да бъдат изплатени не по-късно от четири години след извършените разходи или загубите.
(73)
По отношение на помощите за обезщетение в размер на 373 257 465,71 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, причинени от лошите климатични условия, Комисията констатира, че тези помощи отговарят в по-голямата си част, а именно за сумата от 347 193 466,52 EUR (вж. съображение 42), на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, посочени в съображение 72. Що се отнася до помощите за последователните загуби на същата растениевъдна продукция в размер на 2 472 785,97 EUR, те също отговарят в по-голямата си част, а именно за сумата от 2 300 185,51 EUR, на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, посочени в съображение 72.
(74)
По-специално, както показва таблицата в съображение 42, условието, изложено в съображение 72, буква а), е изпълнено, т.е. прагът на вредите е достигнал 30 % от нормалното производство по отношение на помощите за обезщетение в размер на 347 193 466,52 EUR. Що се отнася до помощите за последователните загуби, за 93,02 % от общия размер на тези помощи, т.е. за 2 300 185,51 EUR, степента на вредите е унищожила повече от 30 % от нормалното производство и следователно условието, изложено в съображение 72, буква а), също е изпълнено.
(75)
Въз основа на информацията, предоставена от гръцките власти (вж. съображение 39), брутните интензитети на въпросните помощи за обезщетение спрямо намалението на приходите от продажбата на продукта, спазват горните граници, определени от член 11 от регламента за групово освобождаване (вж. съображение 72, буква в). Въпреки това изчислението на интензитетите не се основава на средното количество, произведено през предходния тригодишен период (или на средното количество за три години), в съответствие с член 2 от регламента за групово освобождаване, тъй като за въпросните помощи за обезщетение е бил приложен друг метод за изчисление на нормалното производство (вж. съображение 40 относно описанието на метода на изчисление).
(76)
В съответствие с точка 128 от основните насоки Комисията може да приеме други методи на изчисление, освен предвидения в член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване, при условие че тези методи са представителни, а не са основани на необичайно високи добиви. След като анализира описанието на метода на изчисление, използван в случая, Комисията счита, че той отговаря на горепосочената разпоредба на основните насоки и че с оглед на интензитетите на настоящите помощи, няма риск от прекомерно обезщетение за понесените загуби.
(77)
Комисията констатира също така, че метеорологичните данни, предоставени от Гърция, относно събитията, настъпили по време на 2007-2008 стопанска година, доказват наличието на климатични събития, които могат да обосноват отпускането на въпросните обезщетения.
(78)
От друга страна, в съответствие с предоставената информация относно въпросните помощи (вж. съображение 39), последните са били намалени със сумите, които евентуално са получени от застрахователно дружество, и с разходите, които не са направени поради събитието, причинило загубите. Освен това загубите са изчислени на равнище отделно стопанство. И накрая, спазени са сроковете, посочени в съображение 72, буква ж), за изплащане на помощите след загубите.
(79)
С оглед на гореизложеното Комисията е в състояние да заключи, че по отношение на помощите за обезщетение в размер на 349 493 652,03 EUR, предоставени от ELGA на производителите през 2008 г. за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, от които 2 300 185,51 EUR се отнасят до помощи за последователни загуби на същата растениевъдна продукция, са изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(80)
От друга страна, както показва таблицата в съображение 42, по отношение на помощите за обезщетение в размер на 26 063 999,19 EUR, предоставени през 2008 г. от ELGA на производителите на селскостопански продукти за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, не е спазена разпоредбата на член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване относно прага на вредите спрямо нормалното производство. Комисията констатира, че тези помощи за обезщетение не са съвместими с всички съответни условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(81)
Що се отнася до помощите за обезщетение в размер на 7 338 119,74 EUR, предоставени през 2008 г. от ELGA на земеделските производители за загуби на животновъдни активи, от съображение 43 следва, че според гръцките власти тези помощи са изплатени в рамките на специфичната задължителна застрахователна система, поради което те не представляват държавни помощи. Въпреки че посочените власти стигат до това заключение за всички помощи за обезщетение, предоставени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., единствено по отношение на въпросните помощи те не са предоставили допълнителна информация, която би могла да квалифицира тези помощи като съвместими с основните насоки. Поради тази причина Комисията достига до заключението, че тези помощи не отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
Във всички случаи Комисията държи да подчертае, че съответната държава-членка, за да изпълни задължението си за сътрудничество с Комисията, трябва да предостави всички данни, които биха позволили на тази институция да провери дали са изпълнени условията за дерогацията, от която държавата иска да се възползва (31). В конкретния случай гръцките власти така и не се позоваха на прилагането на основните насоки, нито предоставиха документ, който да позволи на Комисията да проучи данните в светлината на тези основни насоки, и то въпреки указанията, дадени от Комисията в точка 21 от решението за откриване на официалната процедура по разследване.
(82)
Що се отнася до помощите в размер на 114 374,86 EUR за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, тези помощи не попадат в обхвата на разпоредбите на глава V от основните насоки относно управлението на рискове и кризи. В съответствие с точка 23 от основните насоки, при мерките за помощ, които не попадат в обхвата на основните насоки, Комисията извършва проверка на всеки отделен случай и одобрява мерки от този вид само ако приносът за развитието на сектора компенсира до голяма степен опасностите от нарушаване на конкуренцията, свързани с тези мерки.
Съгласно точка 113 от основните насоки, когато става въпрос да се разреши държавна помощ за управление на рискове, следва да се предвиди изискването за минимално участие от страна на производителите в покриването на загубите, с оглед да бъде намалена опасността от нарушаване на конкуренцията и производителите да бъдат насърчени да сведат до минимум рисковете. В случая обаче интензитетът на предоставените помощи е бил 100 % и според Комисията пълната липса на участие от страна на производителите в покриването на загубите има вероятност да създаде опасност от нарушаване на конкуренцията. Поради тази причина Комисията счита, че в случая от производителите е трябвало да бъде поискано минимално участие в размер на 20 %. Ето защо тези помощи са съвместими с общия пазар до 80 % от своя интензитет, т.е. до 91 500 EUR. За останалата част от сумата обаче, отговаряща на 20 % от техния интензитет, въпросните помощи се разглеждат като несъвместими с вътрешния пазар.
(83)
Що се отнася до помощите за корективни действия вследствие на административни грешки по невнимание в докладите за оценка относно помощите за загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи, Гърция е предоставила само общия размер на тези помощи, а именно 3 803 901,72 EUR. Сумите за корективните действия във връзка с помощите за обезщетение за загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи, както и за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки (вж. съображения 41, 42 и 43), не бяха обаче уточнени в рамките на допълнителната информация, изпратена от гръцките власти на Комисията. Като се има предвид, че корективните действия са били във връзка с административни грешки, представляващи задължения на ELGA към получателите на въпросните помощи, Комисията достига до заключението, че тези корективни помощи може да са били част от въпросните помощи за обезщетение. Въпреки това, като се има предвид, че само помощите за обезщетение за загубите на растениевъдна продукция в размер на 349 666 252,49 EUR (вж. съображение 75) сe считат за съвместими от Комисията, Комисията достига до заключението, че само корективните действия във връзка с посочените помощи за обезщетение могат да бъдат разглеждани като помощи, които изпълняват съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и могат да се ползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(84)
От помощите за обезщетение в размер на 415 019 452 EUR, изплатени през 2009 г. от ELGA на земеделските производители, помощи в размер на 27 614 905 EUR отговарят на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, както са описани в съображение 73.
(85)
Въз основа на подробните данни, предоставени от гръцките власти за всяка помощ за обезщетение, изплатена от ELGA през 2009 г. (вж. съображение 37) Комисията можа да установи, че условието, изложено в съображение 73, буква а), а именно че прагът на вредите трябва да бъде не по-малко от 30 % от нормалното производство, е изпълнено по отношение на помощите за обезщетение в размер на 27 614 905 EUR.
(86)
Както следва от съображения 76-79 относно част от помощите, предоставени от ELGA през 2008 г., същите заключения могат да се приложат и относно помощите, предоставени през 2009 г. в размер на 27 614 905 EUR, а именно че последните отговарят и на всички други условия, определени в съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване.
(87)
По-специално въпросните интензитети на помощите, използваният в случая метод на изчисление, метеорологичните данни относно събитията, настъпили през 2008-2009 стопанска година (вж. таблицата в съображение 44), изключването на прекомерни обезщетения за понесените загуби, както и сроковете за изплащане на помощите след загубата, отговарят на съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване.
(88)
На базата на гореизложеното Комисията констатира, че помощите в размер на 27 614 905 EUR, изплатени от ELGA на земеделските производители през 2009 г., могат да бъдат разглеждани като съвместими със съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване. Те могат следователно да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(89)
По отношение на останалата сума от тези помощи, а именно 387 404 547 EUR, Комисията, противно на гледната точка на гръцките власти (вж. съображение 46), констатира, че същата не може да бъде разглеждана като съвместима с условията, изложени в член 11 от регламента за групово освобождаване.
(90)
Въз основа на подробните данни, предоставени от Гърция относно всяка помощ, предоставена през 2009 г., следва, че неблагоприятните метеорологични явления в случая не попадат в обхвата на определението за неблагоприятни метеорологични условия, които могат да бъдат приравнени на природно бедствие, изложено в член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване, тъй като въпросните неблагоприятни климатични условия са унищожили по-малко от 30 % от нормалното производство на засегнатите земеделски производители. Освен това нормалното производство в случая не е било определено в съответствие с член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване (32) и следователно въпросните интензитети на помощите не са били определени в съответствие с начина на изчисление, предвиден в член 11, параграф 2 от регламента за групово освобождаване.
(91)
От друга страна, гръцките власти считат, че въпросните помощи отговарят също така на всички условия, за да бъдат считани за съответстващи на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и на съобщението за временната общностна рамка (вж. съображения 47-50).
(92)
Комисията счита, че по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление и които са били предоставени изцяло през 2009 г., член 107, параграф 3, буква б) от Договора не може да се приложи пряко, тъй като Комисията е приела съобщението за временната общностна рамка, което се прилага от 17 декември 2008 г., въз основа на тази разпоредба. В точка 4.2.2, буква з) от съобщението изрично се изключват от приложното поле на съобщението предприятията, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти. Съгласно съдебната практика в специфичната област на държавните помощи Комисията е обвързана от рамките и съобщенията, които тя приема, доколкото те не се отклоняват от нормите на Договора (33). Впрочем когато е преценила в точка 4.2.2, буква з) от временната рамка, че режимът на помощ (имащ за цел, нека напомним, да насърчи достъпа до финансиране в условията на икономическа и финансова криза) не се прилага за предприятия, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти, Комисията тогава е счела, че с оглед на значителните смущения на конкуренцията, които може да настъпят в този сектор, такива помощи не са необходими, нито пропорционални по смисъла на член 107, параграф 3, буква б) от Договора до влизането в сила на специфични правила и прагове, приети за този сектор (34). Гледната точка на Комисията е, че съобщението, такова каквото е било в сила към онзи момент, се прилага в случая към помощите, предоставени през периода от 17 декември 2008 г. до 27 октомври 2009 г.
Основните насоки, приложими към момента, когато са предоставени въпросните помощи, са Основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007-2013 г. Както обаче следва от съображение 90, лошите климатични условия, настъпили в конкретния случай, са унищожили по-малко от 30 % от нормалното производство на засегнатите земеделски производители. Оттук следва, че съответните разпоредби на основните насоки не могат да се считат за изпълнени по отношение на въпросните помощи за обезщетение.
(93)
Както се вижда от съображение 48, гръцките власти считат, че точка 7, буква а) от съобщението се прилага по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление, тъй като същите са били отпуснати на производителите след 17 декември 2008 г.
Комисията обаче счита, че възможността за обявяване на помощите за селскостопанския сектор като съвместими по силата на съобщението за временната общностна рамка може да включва само помощите в селскостопанския сектор, отпуснати след 28 октомври 2009 г. - датата, на която е влязло в сила изменението на съобщението за временната общностна рамка, предвиждащо ограничен размер на съвместима помощ за предприятията, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти.
(94)
В случая от подробните данни, предоставени от гръцките власти за всяка помощ, отпусната от ELGA през 2009 г., следва, че почти всички въпросни помощи са предоставени на производителите на селскостопански продукти на дати, предхождащи горепосочената дата 28 октомври 2009 г. Всъщност по-голямата част от помощите е предоставена през периода от март 2009 г. до юли 2009 г., а друга част - през септември 2009 г.
(95)
Комисията достига следователно до заключението, че въпросните помощи не отговарят на изискванията на съобщението и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(96)
Комисията признава обаче, че за помощите, предоставени от ELGA на производителите на селскостопански продукти на дати след горепосочената дата 28 октомври 2009 г. (много малко от тези помощи са предоставени през декември 2009 г. и през ноември 2010 г.), могат да бъдат приложени измененията, направени в съобщението по отношение на селскостопанския сектор.
(97)
Въпросните помощи отговарят на условията, определени в точка 4.2.2 от съобщението за временната общностна рамка. Въпреки това условието, установено в точка 4.2.2, буква ж) от посоченото съобщение, не е спазено, тъй като ELGA не е получила от засегнатите земеделски производители декларация относно другите помощи de minimis и относно помощите, основаващи се на мярката по силата на временната общностна рамка, които същите са получили през текущата данъчна година. Комисията обаче счита за основателен аргумента на гръцките власти, според който в случая това изискване е само формалност, тъй като през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г. Гърция не е предоставяла на селскостопански предприятия помощи de minimis, нито помощи въз основа на съобщението за временната общностна рамка. Комисията следователно достига до заключението, че помощите, към които се прилага съобщението, отговарят на условията, определени в точка 4.2.2 от посоченото съобщение, и могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(98)
Освен това Комисията счита, че не е невъзможно част от посочените помощи в размер на 75 382 500 EUR да отговарят на всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007 (вж. съображения 51 и 52).
VII. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(99)
Обезщетенията, изплатени от ELGA на производителите през 2008 г. в размер на 386 986 648 EUR, са финансирани само отчасти от специалните задължителни вноски, изплатени от земеделските производители, тъй като през 2008 г. тези вноски са възлизали само на 88 353 000 EUR. Що се отнася до обезщетенията, изплатени през 2009 г. в размер на 415 019 452 EUR, те не са финансирани посредством използване на специалните задължителни вноски.
(100)
По отношение на двата заема, които ELGA е била принудена да сключи, за да изплати посочените обезщетения на производителите, се налага констатацията, че ELGA няма да бъде в състояние да финансира чрез приходите си от специалните застрахователни вноски на производителите годишните плащания на лихвите и главницата за десетгодишния период, предвиден за погасяването на тези заеми, още повече че тези вноски трябва да послужат за изплащане на обезщетенията за вредите, които ще настъпят през посочените години.
(101)
Оттук с оглед на гореизложеното следва, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, не могат да бъдат разглеждани като финансирани единствено от вноските, плащани от производителите като специални застрахователни вноски. На това основание Комисията достига до заключението, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
(102)
Комисията констатира, че Република Гърция е привела в действие посочените помощи в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора.
(103)
Относно помощите за обезщетение, предоставени през 2008 г. в рамката на специалния задължителен застрахователен режим, Комисията:
а)
достига до заключението за съвместимост на държавните помощи в размер на 349 493 652,03 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, от които сума в размер на 2 300 185,51 EUR се отнася до помощи за последователни загуби на същата растениевъдна продукция. Комисията счита, че по отношение на посочените помощи са били изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора;
б)
счита, че по отношение на държавните помощи в размер на 33 402 118,93 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за някои загуби на растениевъдна продукция и животновъдни активи, не са били изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи са несъвместими с вътрешния пазар;
в)
счита, че държавните помощи в размер на 114 374,86 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за загуби на растениевъдна продукция, причинени от мечки, могат да предизвикат опасност от нарушаване на конкуренцията и следователно са несъвместими с вътрешния пазар;
г)
счита, че от държавните помощи в размер на 3 803 901,72 EUR, предоставени за корективни действия вследствие на грешки в докладите за оценка, само корективните действия, отнасящи се до помощи за обезщетение в размер на 349 493 652,03 EUR за загубите на растениевъдна продукция, както и корективните действия, отнасящи се до помощи за обезщетение в размер на 91 500 EUR за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора. От друга страна, останалите държавни помощи, предоставени за корективни действия, не отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(104)
Относно помощите за обезщетение, предоставени през 2009 г. по силата на междуведомственото решение, Комисията:
а)
достига до заключението за съвместимост на държавните помощи в размер на 27 614 905 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция. Комисията счита, че по отношение на посочените помощи са изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора;
б)
достига до заключението, че за държавните помощи в размер на 387 404 547 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция:
-
по отношение на помощите, които са били отпуснати на дати, предхождащи датата 28 октомври 2009 г. (35), на която е влязло в сила изменението на съобщението, имащо за цел включването на селскостопанските предприятия, не са изпълнени съответните разпоредби на съобщението, на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи са несъвместими с вътрешния пазар. Това заключение не засяга помощите, които към момента на предоставянето им са отговаряли на всички условия, определени в приложимия регламент de minimis,
-
по отношение на помощите, които са предоставени след 28 октомври 2009 г., Комисията достига до заключението, че те отговарят на всички условия, определени в съобщението, и следователно могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Обезщетенията, изплатени от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (наричана по-долу „ELGA“) на производителите на селскостопански продукти през 2008 г. и 2009 г., представляват държавни помощи.
2. Помощите за обезщетение, предоставени през 2008 г. в рамката на специалния задължителен застрахователен режим, са съвместими с вътрешния пазар, що се отнася до помощите в размер на 349 493 652,03 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, както и до помощите, свързани със загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, в размер на 91 500 EUR и с корективни действия, предприети в рамките на горепосочените помощи. Помощите за обезщетение, възлизащи на останалата сума и изплатени през 2008 г. в рамката на специалния застрахователен режим, са несъвместими с вътрешния пазар.
3. Помощите за обезщетение в размер на 27 614 905 EUR, които са предоставени през 2009 г. по силата на Междуведомствено решение № 262037 на министрите на икономиката и на развитието на селските райони от 30 януари 2009 г., са съвместими с вътрешния пазар.
Помощите за обезщетение в размер на 387 404 547 EUR, които са предоставени на производителите на дати, предхождащи датата 28 октомври 2009 г., са несъвместими с вътрешния пазар. Това заключение не засяга помощите, които към момента на предоставянето им са отговаряли на всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007.
Член 2
1. Гърция предприема всички необходими мерки за възстановяване от получателите на несъвместимите помощи, посочени в член 1, които вече са им предоставени неправомерно.
2. Помощите, които следва да се възстановят, включват лихви, изчислени от датата, на която помощите са предоставени на получателите, до датата на възстановяването им.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с разпоредбите на глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (36).
4. Възстановяването се извършва без забавяне и в съответствие с процедурите, предвидени от националното законодателство, при условие че те позволяват незабавното и ефективно изпълнение на настоящото решение.
Член 3
Възстановяването на помощта, посочена в член 1, параграфи 2 и 3, се извършва незабавно и ефективно. Гърция гарантира прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата на уведомяване за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Гърция предоставя на Комисията следната информация:
а)
общата сума (главница и лихви), подлежаща на възстановяване от получателите;
б)
подробно описание на вече предприетите или планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателите е наредено да възстановят помощта.
2. Гърция уведомява Комисията за напредъка, постигнат вследствие на предприетите национални мерки за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1, параграфи 2 и 3.
3. След изтичане на двумесечния срок, посочен в параграф 1, при обикновено искане от страна на Комисията Гърция предава доклад относно вече предприетите и планираните мерки за спазване на настоящото решение. Този доклад предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 7 декември 2011 година.
DECIZIA COMISIEI
din 7 decembrie 2011
privind ajutoarele compensatorii plătite de Agenția elenă de asigurări agricole (ELGA) în cursul anilor 2008 și 2009
[notificată cu numărul C(2011) 7260]
(Numai textul în limba greacă este autentic)
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2012/157/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,
având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),
după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu articolul 108 alineatul (2) primul paragraf din tratat (1),
întrucât:
I. PROCEDURĂ
(1)
În urma unor informații care au ajuns la cunoștința Comisiei prin intermediul presei referitoare la plăți de compensații în valoare de 425 de milioane EUR prevăzute a fi acordate de Agenția elenă de asigurări agricole (denumită în continuare ELGA) ca urmare a protestelor exprimate în ianuarie 2009 de un număr mare de producători agricoli în legătură cu pierderile pe care le-au suferit aceștia în anul 2008 din cauza condițiilor meteorologice nefavorabile, la 4 februarie 2009 a avut loc o reuniune bilaterală cu autoritățile elene. În urma reuniunii, Reprezentanța Permanentă a Greciei pe lângă Uniunea Europeană a transmis informații cu privire la măsura în cauză prin scrisoarea din 9 februarie 2009.
(2)
Prin scrisoarea din 23 februarie 2009, Comisia a solicitat informații suplimentare. Prin scrisoarea din 20 martie 2009, autoritățile elene au răspuns Comisiei că ELGA a contractat un împrumut pentru plata compensațiilor în cauză în valoare de 425 de milioane EUR, precum și un alt împrumut de 444 de milioane EUR, din care o mare parte a avut drept scop plata unor indemnizații, în cursul anului 2008, pentru daunele înregistrate în domeniul producției agricole și al creșterii animalelor ca urmare a unor cauze acoperite, de asemenea, de ELGA.
(3)
Serviciile Comisiei au solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din 4 mai 2009. Autoritățile elene au răspuns prin scrisoarea din 16 iunie 2009. Prin scrisoarea din 13 iulie 2009, serviciile Comisiei au informat autoritățile elene că măsura privind compensațiile în valoare de 425 de milioane EUR pentru anul 2009 a fost înregistrată ca un „caz suspectat” cu numărul CP 196/2009, iar măsura privind compensațiile în valoare de 444 de milioane EUR plătite în anul 2008, a fost considerată, în ceea ce privește partea din indemnizațiile pentru daune provocate de cauze acoperite de ELGA, un ajutor ilegal în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 privind normele de aplicare a articolului 93 (2) din Tratatul CE (3) și a fost înregistrată cu numărul NN 39/09.
(4)
Ca urmare a scrisorii de răspuns a autorităților elene din 18 august 2009, serviciile Comisiei au solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din 14 septembrie 2009. În plus, prin scrisoarea menționată mai sus, Comisia a informat autoritățile elene că, în urma informațiilor furnizate de către acestea, potrivit cărora au fost plătite agricultorilor compensații de 425 de milioane EUR pentru anul 2009, indemnizațiile respective au fost, de asemenea, înregistrate ca ajutor ilegal în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, tot cu numărul NN 39/09.
(5)
Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 20 martie 2010 (4). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsurile în cauză. Comisia a primit observații din partea terților și le-a transmis autorităților elene la 6 mai 2010. Autoritățile elene au prezentat comentarii cu privire la observațiile părților interesate la 21 iulie 2010.
(6)
Autoritățile elene au furnizat informații suplimentare cu privire la ajutoarele în cauză la 4 iunie 2010, 10 septembrie 2010 și 14 septembrie 2010. Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din 17 noiembrie 2010. Autoritățile elene au răspuns prin scrisoarea din 9 martie 2011.
(7)
La solicitarea autorităților elene, la 31 martie 2011 a avut loc o reuniune bilaterală cu serviciile Comisiei. În urma reuniunii, autoritățile elene au transmis informații suplimentare la 11 mai 2011 și 12 iulie 2011. La solicitarea autorităților elene, la 11 noiembrie 2011 a avut loc o a doua reuniune bilaterală cu serviciile Comisiei.
II. DESCRIERE
(8)
Prin Legea nr. 1790/1988, privind organizarea și funcționarea Agenției elene de asigurări agricole și alte dispoziții (5) (denumită în continuare „Legea 1790/1988”), s-a înființat o agenție de utilitate publică denumită „Agenția elenă de asigurări agricole (ELGA)”. ELGA este o persoană juridică de drept privat deținută în întregime de stat. Aceasta este supusă controlului ministrului agriculturii în conformitate cu articolul 12 din legea susmenționată. ELGA administrează posturile înscrise în bugetul propriu în conformitate cu deciziile consiliului său de administrație, ai cărui membri sunt desemnați prin ordinul ministrului agriculturii. ELGA are, în special, scopul de a asigura producția vegetală și animală și capitalul vegetal și animal al exploatațiilor agricole pentru daune rezultate în urma unor riscuri naturale.
(9)
În conformitate cu articolul 3a (6) din Legea 1790/1988, regimul de asigurare la ELGA este obligatoriu și acoperă riscuri naturale, în special inundații, furtună, îngheț și frig excesiv, zăpadă, grindină, temperaturi ridicate și radiații solare, ploi excesive sau în afara sezonului, secetă, boli entomologice și fitopatologice ale culturilor vegetale, boli epizootice, trăsnete care provoacă incendii, cutremur, riscuri provocate de mare, daune provocate producției vegetale de către animale sălbatice, precum și o serie de boli ale bovinelor, ovinelor și caprinelor.
(10)
În conformitate cu articolul 5a (7) din Legea 1790/1988, o contribuție specială la asigurări în favoarea ELGA este impusă producătorilor agricoli care sunt beneficiari ai regimului de asigurare descris la considerentul 9. Contribuția are caracterul unei taxe impuse de legiuitor asupra vânzărilor și cumpărărilor de produse agricole naționale și ale cărei venituri au scopul de a alimenta ELGA, având rolul de a preveni și de compensa daunele cauzate exploatațiilor agricole de riscuri naturale.
(11)
În conformitate cu articolul 5a din Legea 1790/1988, contribuția specială la asigurări este stabilită la 3 % pentru produsele de origine vegetală și la 0,5 % pentru produsele de origine animală (8). Ratele contribuției sunt stabilite de miniștrii competenți pe baza unei propuneri a ELGA trimisă ministrului agriculturii. Veniturile ELGA care provin din contribuția specială la asigurări, percepute de administrația financiară, intră în bugetul de stat ca venituri ale statului și sunt înscrise la o rubrică specifică a veniturilor. Aceste venituri sunt plătite către ELGA din bugetul Ministerului Agriculturii, redenumit Ministerul Dezvoltării Rurale și al Alimentației, prin înscrierea anuală a unui credit cu aceeași valoare, la propunerea ELGA către minister. ELGA nu exercită nicio altă influență asupra valorii contribuției sau asupra valorii indemnizațiilor.
(12)
Fac obiectul asigurării la ELGA persoanele fizice și juridice care sunt proprietari sau exploatatori ai unor întreprinderi agricole, de creștere a animalelor sau a păsărilor, de pescuit, de acvacultură sau întreprinderi similare. Veniturile ELGA sunt constituite în special din veniturile provenite din contribuția specială la asigurări. În plus, în conformitate cu Legea nr. 3147/2003, în competența ELGA intră, de asemenea, obligația de a plăti ajutoare în temeiul programelor de planificare în caz de necesitate extremă privind compensarea daunelor cauzate capitalului vegetal și capitalului fix de calamități naturale, evenimente extraordinare sau condiții meteorologice nefavorabile. Ajutoarele sunt finanțate din bugetul de stat sau din împrumuturi. Aceste programe vizează ajutoare de stat care sunt aprobate prin decizii ale Comisiei.
(13)
Prin Decretul nr. 262037 al ministrului economiei și al ministrului dezvoltării rurale din 30 ianuarie 2009 (denumit în continuare „decretul interministerial”) se prevedeau, în mod excepțional, compensații în valoare de 425 de milioane EUR pentru daune survenite în anul 2008. În conformitate cu decretul interministerial, compensațiile ar fi plătite de către ELGA pentru diminuarea producției anumitor culturi vegetale menționate în acesta, survenită în timpul campaniei agricole din 2008 din cauza condițiilor meteorologice nefavorabile, cum ar fi seceta, temperaturile ridicate, ploile și bolile entomologice și fitopatologice ale culturilor respective. Pagubele privesc anumite culturi de migdali, cireși, caiși, anumite soiuri de piersici, pruni, peri și meri, sparanghel, culturi de tutun de Orient, cartofi, bumbac, măslini și cereale.
(14)
Potrivit informațiilor furnizate de autoritățile elene, pentru stabilirea limitei prejudiciului în cazul anumitor culturi (cereale, bumbac), pe lângă pierderea producției a fost luată în calcul deteriorarea calității producției. Pierderea în cauză sau producția de slabă calitate au fost rezultatul unei combinații de fenomene meteorologice și de maladii ale plantelor cauzate de condițiile meteorologice nefavorabile care au afectat culturile respective în cursul anului în cauză.
(15)
Pentru a plăti indemnizațiile respective, ELGA a contractat un împrumut bancar, în valoare de 425 000 000 EUR. Împrumutul urmează a fi rambursat în zece ani (din 2010 până în 2019). Pentru primii trei ani (din 2010 până în 2012), împrumutul este grevat de dobânzi și de taxe către statul elen care se ridică la 28 513 250 EUR anual, iar pentru următorii 7 ani (din 2013 până în 2019), de dobânzi, de amortizare și de taxe către statul elen care se ridică, în 2013, la 89 227 536 EUR, în 2014 la 85 087 786 EUR, în 2015 la 81 025 536 EUR, în 2016 la 76 963 286 EUR, în 2017 la 72 901 036 EUR, în 2018 la 68 838 786 EUR și în 2019 la 64 776 536 EUR. Împrumutul contractat este garantat de statul elen în favoarea ELGA.
(16)
Potrivit informațiilor furnizate de autoritățile elene, indemnizațiile plătite de ELGA în 2008 pentru daunele acoperite de asigurare s-au ridicat la 386 986 648 EUR. Suma provenea, în parte, din contribuții la asigurări, în valoare de 88 353 000 EUR, și, în parte, din venituri obținute pe baza unui împrumut de 444 de milioane EUR.
(17)
ELGA a contractat de la o bancă împrumutul în valoare de 444 000 000 EUR, în temeiul articolului 13 din Legea elenă nr. 3074/2002 și al articolului 28 alineatul (17) din Legea elenă nr. 3147/2003. Împrumutul urmează a fi rambursat în zece ani (din 2009 până în 2018). Pentru primii trei ani (din 2009 până în 2011), împrumutul este grevat de dobândă și de taxe către statul elen care se ridică la 23 709 600 EUR anual, iar pentru următorii 7 ani (din 2012 până în 2018), de dobânzi, de amortizare și de taxe către statul elen care se ridică, în 2012, la 87 138 171 EUR, în 2013 la 83 789 143 EUR, în 2014 la 80 395 714 EUR, în 2015 la 77 002 286 EUR, în 2016 la 73 608 857 EUR, în 2017 la 70 215 429 EUR și în 2018 la 66 822 000 EUR. Împrumutul contractat este garantat de statul elen în favoarea ELGA.
(18)
Cealaltă parte a împrumutului, în valoare de 145 366 352 EUR, era destinată acordării ajutoarelor de stat aprobate prin deciziile Comisiei în temeiul programelor de planificare de necesitate extremă privind incendiile din anul 2006 și din anul 2007. Această parte a veniturilor ELGA nu este vizată de prezenta decizie.
III. ÎNDOIELILE EXPRIMATE DE COMISIE ÎN CADRUL INIȚIERII PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE
1. Cu privire la existența unui ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE
(19)
Măsuri acordate prin intermediul resurselor de stat: Comisia a considerat că această condiție este îndeplinită în cazul în speță, dat fiind că legislația națională în cauză (a se vedea considerentul 11) stabilește în mod clar că prestațiile furnizate de ELGA sunt finanțate din resurse de stat și că acestea sunt imputabile statului.
(20)
În cadrul informațiilor suplimentare furnizate înainte de inițierea procedurii, autoritățile elene au arătat că acestea aveau în vedere creșterea procentului cotizației la asigurarea specială pentru a crește veniturile ELGA. Cu toate acestea, în acest stadiu al procedurii, informațiile furnizate cu privire la creșterea veniturilor ELGA nu aduceau precizări care să permită să se concluzioneze că o astfel de creștere ar fi suficientă pentru rambursarea împrumuturilor în cauză și pentru acordarea indemnizațiilor producătorilor în cursul anilor respectivi. În consecință, nu se putea exclude faptul că măsurile în cauză ar fi finanțate și din alte resurse de stat disponibile pentru ELGA.
(21)
Măsuri care conduc la afectarea schimburilor comerciale și denaturează sau amenință să denatureze concurența: Indemnizațiile plătite în 2008 de către ELGA în temeiul regimului de asigurare obligatorie aveau în vedere mai multe produse agricole elene de origine vegetală și animală, iar cele plătite în 2009 vizau mai multe culturi vegetale (a se vedea considerentul 13). În consecință, Comisia a constatat, în stadiul inițierii procedurii, că indemnizațiile în cauză confereau un avantaj producătorilor locali în raport cu alți producători din Uniune care nu primesc același sprijin. Sectorul agricol este deschis concurenței la nivelul Uniunii și, în consecință, este sensibil la orice măsură luată în favoarea producției în vreunul dintre statele membre. În consecință, indemnizațiile în cauză riscă să denatureze concurența pe piața internă și să afecteze schimburile între statele membre.
(22)
Măsuri care favorizează anumite întreprinderi sau anumite producții: În ceea ce privește faptul dacă plățile ELGA în contextul regimului de asigurare obligatorie împotriva riscurilor naturale confereau un avantaj selectiv, Comisia a considerat că, a priori, selectivitatea măsurii rezultă din faptul că indemnizațiile ELGA erau limitate la anumite producții agricole.
Comisia a considerat că s-ar putea susține că trăsăturile specifice ale sectorului agricol și dependența deosebită a acestuia de anumite condiții climatice, precum și vulnerabilitatea sa în fața riscurilor naturale din Grecia fac necesară instituirea regimului de stat care asigură un nivel minim de compensație bazat pe principiul solidarității. În măsura în care indemnizațiile plătite de ELGA în temeiul regimului de asigurare obligatoriu sunt finanțate datorită veniturilor care provin din contribuția la asigurările speciale, Comisia a estimat că, eventual, se putea considera că acestea nu aduceau beneficiarilor un avantaj necuvenit.
Cu toate acestea, o astfel de justificare bazată pe logică și pe natura regimului nu ar putea acoperi unele intervenții financiare suplimentare ale statului elen pentru regimul în cauză (dincolo de finanțarea prin contribuțiile obligatorii). Însă, în stadiul inițierii procedurii de investigare, Comisia nu dispunea de elemente suficiente pentru a concluziona că acesta ar fi cazul. În special, Comisia avea îndoieli cu privire la faptul că măsurile în cauză au fost finanțate fără intervenția suplimentară a statului.
(23)
Din aceste motive, în stadiul inițierii procedurii, Comisia a concluzionat că nu putea fi exclus faptul că indemnizațiile plătite de ELGA în 2008 și 2009 în temeiul regimului de asigurare obligatorie intră sub incidența articolului 107 alineatul (1) din tratat și constituie ajutoare de stat.
2. Calificarea măsurilor drept ajutoare ilegale
(24)
Comisia a considerat că ajutoarele care au fost acordate și plătite fără a fi fost în prealabil notificate constituie ajutoare ilegale în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999.
3. Evaluare preliminară a compatibilității ajutoarelor
(25)
Dat fiind că autoritățile elene au susținut că măsurile în cauză nu constituie ajutoare de stat, în momentul inițierii procedurii, Comisia nu dispunea de informațiile necesare pentru a putea aprecia compatibilitatea ajutoarelor cu dispozițiile textelor juridice aplicabile în momentul acordării acestora, și anume în 2008 și în 2009. În speță, este vorba despre Liniile directoare comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol și forestier 2007-2013 (9) (denumite în continuare „liniile directoare”), în special capitolul V.B cu privire la ajutoarele destinate compensării pagubelor cauzate producției agricole sau mijloacelor de producție agricolă.
(26)
Pe baza informațiilor furnizate, părea să rezulte că compensațiile prevăzute pentru cea mai mare parte a culturilor în cauză vizau pagube care atingeau o valoare minimă de 30 %, luând în considerare pierderi ale producției sau deteriorarea calității pentru anumite producții, survenite în cursul anului în cauză, din cauza combinării mai multor fenomene meteorologice nefavorabile, precum și, pentru anumite culturi, din cauza bolilor plantelor. Informațiile transmise de autoritățile elene nu furnizează date în ceea ce privește metoda de calcul a compensațiilor în cauză.
(27)
În consecință, Comisia a exprimat îndoieli cu privire la faptul că ajutoarele respective pot fi declarate compatibile cu capitolul V.B din liniile directoare.
IV. OBSERVAȚII PREZENTATE DE TERȚI
(28)
Părțile interesate care au prezentat observații sunt Comitetul european al comercianților de produse agricole și de produse agricole alimentare, denumit în continuare CELCAA, Comitetul european al cerealelor, nutrețului pentru animale, fructelor oleicole, uleiului de măsline, grăsimilor și comerțului agroalimentar, denumit în continuare COCERAL, precum și o a treia parte interesată care a solicitat păstrarea confidențialității privind identitatea sa.
(29)
În ceea ce privește comercianții independenți (a treia parte interesată) și în ceea ce privește CELCAA și COCERAL, care au drept obiect protejarea intereselor comercianților independenți, părțile interesate consideră că ajutoarele în cauză, acordate inițial unor agricultori ajungeau, în realitate, la cooperative agricole și la asociațiile acestora care, ocupându-se exclusiv de manipularea produselor agricole sunt, în consecință, în concurență cu comercianții independenți.
(30)
Potrivit părților interesate, Grecia nu a furnizat dovezi care să poată demonstra că indemnizațiile în cauză au fost acordate pentru pierderi cauzate de condițiile meteorologice nefavorabile. Autoritățile elene nu au prezentat o descriere analitică cu privire la natura condițiilor meteorologice în cauză în sprijinul informațiilor meteorologice corespunzătoare, în conformitate cu liniile directoare.
(31)
Potrivit opiniei părților interesate, autoritățile elene nu au precizat nici metoda de calcul utilizată în ceea ce privește indemnizațiile în cauză, nici pragul minim al pierderilor suferite. În plus, indemnizațiile în cauză erau limitate la anumite producții agricole, deși producătorii de alte produse care nu au beneficiat de indemnizațiile în cauză au suferit, de asemenea, pierderi în producțiile lor respective.
(32)
De altfel, părțile interesate erau de părere că acordarea indemnizațiilor în cauză a avut un impact asupra stabilirii prețului produselor finale, din cauza diminuării prețurilor produselor respective datorită indemnizațiilor. Astfel, ajutoarele au oferit un avantaj economic producătorilor în cauză, permițându-le să comercializeze părțile din producțiile lor care nu erau afectate de condițiile climatice nefavorabile în condiții care au denaturat concurența. Pe de altă parte, agenții economici privați (precum comercianții, morile de făină, morile de nutreț pentru animale, avicultorii, crescătorii de porci etc.) erau constrânși să urmeze o politică de prețuri impusă de cooperativele agricole și de asociațiile acestora, ceea ce a plasat cooperativele într-o situație de monopol.
(33)
În plus, acoperirea pe care o oferă ELGA în ceea ce privește riscurile la care este expus sectorul agricol ar trebui să respecte principiile proporționalității și egalității. După părerea părților interesate, nu este acceptabil faptul că indemnizațiile plătite de ELGA în 2008 și 2009 corespundeau unor sume care depășeau de trei și, respectiv, de patru ori valoarea totală a cotizațiilor la asigurări pentru aceeași ani.
(34)
Potrivit părților interesate, prin noul împrumut contractat pentru anul 2009, ELGA a „ipotecat” excesiv veniturile pe care le va obține în următorii 10 ani, dat fiind că aceasta era deja responsabilă de rambursarea împrumutului pe care îl contractase pentru anul 2008 și pentru care „ipotecase” în avans cotizațiile la asigurări pentru anii următori. În plus, părțile interesate semnalează existența a două împrumuturi suplimentare pe care ELGA le-a contractat în 2009, și anume un împrumut de 350 de milioane EUR pe care ELGA l-a contractat de la Piraeus Bank, precum și un împrumut de 112 milioane EUR pe care ELGA l-a contractat de la Banca Agricolă a Greciei și Banca Națională a Greciei.
(35)
De asemenea, părțile interesate erau de părere că împrumuturile de 444 de milioane EUR și de 415 de milioane EUR constituie venituri suplimentare celor din cotizațiile la asigurări a căror plată este prevăzută de lege sub forma unor împrumuturi contractate garantate de statul elen. În consecință, împrumuturile ar trebui să fie considerate resurse de stat.
V. OBSERVAȚII PREZENTATE DE GRECIA
1. Observații generale privind ajutoarele compensatorii acordate în 2008 și 2009
(36)
Potrivit autorităților elene, ajutoarele compensatorii plătite de ELGA în anii 2008 și 2009 nu constituie ajutoare de stat.
Finanțarea regimului de asigurare în cauză este asigurată din cotizațiile speciale obligatorii plătite de către agricultori. Dat fiind că regimul de asigurare este reglementat pe principiul solidarității sociale, pe de o parte cotizațiile speciale obligatorii nu trebuie să fie strict proporționale cu riscul asigurat și, pe de altă parte, valoarea prestațiilor acordate nu trebuie să fie neapărat proporțională cu veniturile asiguratului (10). În consecință, potrivit autorităților elene, în speță este vorba despre compensații veritabile plătite pentru repararea pagubelor aduse producției agricole din cauza condițiilor meteorologice nefavorabile, în conformitate cu legislația elenă în ceea ce privește asigurările agricole plătite de ELGA.
În plus, potrivit autorităților elene, ELGA este în măsură să își plătească la termen obligațiile financiare în cadrul regimului de asigurare obligatoriu. Capacitatea ELGA este consolidată de punerea în aplicare a noii Legi nr. 3877/2010 privind sistemul de protecție și de asigurare a activității agricole, care prevede surse de finanțare suplimentare în favoarea ELGA. Astfel, legea menționată mărește, în majoritatea cazurilor, cotizația la asigurările speciale (pentru pagubele înregistrate în producția vegetală, de la 3 % la 4 %, iar pentru pagubele înregistrate în producția animală de la 0,50 % la 0,75 %). Mai mult, legea stabilește o asigurare facultativă pentru pierderi care nu sunt acoperite de asigurarea obligatorie, precum și o asigurare generală care va trebui să fie plătită în favoarea ELGA de către persoanele fizice care nu sunt agricultori ca activitate principală, precum și de persoanele juridice ale căror acțiuni nu aparțin, în majoritate, unor persoane care se ocupă de agricultură ca activitate principală.
(37)
Cu toate acestea, chiar dacă ajutoarele compensatorii trebuiau să fie considerate ajutoare de stat, autoritățile elene estimează că acestea sunt compatibile cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat și cu liniile directoare. Autoritățile elene au furnizat serviciilor Comisiei informații detaliate privind fiecare ajutor acordat de ELGA în 2008 și 2009, indicând numele și numărul de identificare fiscală al agricultorului în cauză, departamentul în care se situează parcela, tipul culturii, unitatea de măsură a culturii și numărul de unități utilizate, valoarea ajutorului și data acordării acestuia, descrierea pagubei și nivelul acesteia în raport cu producția normală.
(38)
În ceea ce privește ajutoarele compensatorii din anii 2008 și 2009 pentru pagube care au distrus mai mult de 30 % din producția vegetală normală, autoritățile elene consideră că toate condițiile prevăzute la punctele 124-130 din liniile directoare, precum și la articolul 11 din Regulamentul de exceptare (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 privind aplicarea articolelor 87 și 88 tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole (11) (denumit în continuare „regulamentul de exceptare”) sunt îndeplinite.
(39)
După părerea autorităților elene, ajutoarele în cauză au fost plătite producătorilor sau unor organizații de producători la care s-au afiliat producătorii, în conformitate cu liniile directoare și cu regulamentul de exceptare menționat anterior. Autoritățile elene au confirmat, în special, că:
(a)
valoarea ajutoarelor nu a depășit-o în niciun caz pe cea a pierderilor reale suferite de producători;
(b)
în ceea ce privește intensitățile ajutoarelor, autoritățile elene au confirmat că condițiile stabilite în dispozițiile articolului 11 din regulamentul de exceptare au fost respectate, dat fiind că ELGA nu a plătit nicio compensație mai mare de 74,8 % din diminuarea veniturilor obținute din vânzarea produsului din cauza condițiilor meteorologice nefavorabile;
(c)
din cuantumul maxim al pierderilor eligibile pentru ajutor a fost redusă orice sumă primită în cadrul unui regim de asigurare și costurile care nu au fost suportate ca urmare a fenomenului meteorologic nefavorabil;
(d)
pierderile au fost calculate la nivelul exploatațiilor individuale;
(e)
decizia acordării ajutoarelor în cauză, precum și plata ajutoarelor menționate au avut loc în termen de trei ani și, respectiv, patru ani după pierdere, astfel cum era stabilit la articolul 11 alineatul (10) din regulamentul de exceptare; și
(f)
ajutoarele în cauză nu erau cumulate cu alte ajutoare de stat, nici cu contribuțiile financiare alocate de statele membre sau de Uniune în ceea ce privește aceleași costuri eligibile. Producătorii respectivi nu au primit ajutoarele în cauză pentru repararea aceleiași pierderi în temeiul a mai mult de un text de lege, în consecință, ajutoarele au fost acordate fie în temeiul liniilor directoare, fie în temeiul regulamentului de exceptare, fie în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1535/2007 al Comisiei din 20 decembrie 2007 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de minimis în sectorul producției de produse agricole (12) (denumit în continuare „regulamentul de minimis”), fie în temeiul Comunicării din 22 ianuarie 2009 - Cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crizei financiare și economice (denumită în continuare „comunicarea privind cadrul comunitar temporar”) (13).
(40)
În ceea ce privește metoda de calcul a producției normale, autoritățile elene au prezentat informații cu privire la metoda utilizată și au confirmat că sunt respectate condițiile prevăzute la punctul 128 din liniile directoare, conform căruia, în cazul utilizării unei metode alternative, aceasta va trebui să fie reprezentativă și să nu fie fondată pe randamente anormal de ridicate. În special, evaluarea pierderilor cauzate de condițiile meteorologice nefavorabile se realizează de către agronomi la nivelul exploatațiilor individuale, pe baza estimărilor la fața locului, astfel cum prevede Regulamentul privind asigurările ELGA. În timpul controlului la fața locului, agronomul-evaluator măsoară întinderea parcelei prin toate mijloacele corespunzătoare (bandă, carduri de identificare a parcelelor, dispozitiv GPS) și, în cazul culturilor de arbori, numără copacii. Apoi, agronomul estimează producția așeptată pe parcelă ținând cont de tehnicile de cultură utilizate (în special densitatea plantației, sistemul de tăiere în pomicultură, culturile precoce pe baza utilizării foliilor de plastic, sistemele de irigație), de diversitatea speciilor cultivate, de cultura precedentă în cazul culturilor anuale, de metodele de protecție a culturilor (în special, fertilizarea, combaterea dăunătorilor), de productivitatea solului și de eventualele particularități ale anului producției (cum ar fi seceta, problemele legate de rodire). În final, este evaluat nivelul prejudiciului în raport cu producția așteptată. Pentru determinarea nivelului prejudiciului, se realizează eșantionări în diferite locuri ale parcelei, ținând cont de pierderea cantitativă în raport cu producția așteptată, de degradarea calității din cauza pagubei, de metodele de protecție a culturilor ca urmare a apariției pagubei (cum ar fi protecția suplimentară a plantelor, plivirile suplimentare, eliminarea fructelor stricate).
2. Observații specifice în ceea ce privește ajutoarele compensatorii acordate în 2008
(41)
În cadrul ajutoarelor pe care ELGA le-a acordat pe parcursul anului 2008, și anume 386 986 648 EUR, producătorilor li s-au plătit compensații de ordinul a 373 257 465,71 EUR pentru a repara pierderile înregistrate în producția vegetală din cauza condițiilor meteorologice nefavorabile. În privința acestor ajutoare, ELGA a aplicat articolul 6 din Regulamentul de asigurare a producției vegetale privind compensațiile acordate producătorilor agricoli pentru a repara pierderile cauzate de condițiile meteorologice nefavorabile, precum cele prevăzute de Legea națională 1790/1988 de instituire a sistemului de asigurări ELGA.
(42)
Pentru ajutoarele în cauză, Grecia a furnizat informații meteorologice cu privire la condițiile meteorologice nefavorabile observate în timpul campaniei agricole 2007-2008. Fenomenele meteorologice nefavorabile au fost recunoscute oficial de autoritățile publice. Este vorba în special despre canicula înregistrată la sfârșitul lunilor iunie și iulie 2007 în întreaga țară, ploile abundente în mai multe regiuni ale țării în octombrie 2007, precum și vânturile catabatice uscate și calde observate în aceeași lună în Creta, furtunile și grindina de la începutul lunii august 2008 în anumite departamente din nord-vestul și din centrul Greciei continentale, precum și furtunile de la sfârșitul lunii august 2008 în regiunile Magnesia, Viotia, Attica de Est și în insulele Eubea și Creta.
În special, compensațiile în cauză au fost acordate pentru pagube care depășeau nivelurile următoare în raport cu producția normală (14):
Nivelul minim al pagubei în raport cu producția normală
Valoarea totală a compensațiilor
(EUR)
Numărul de parcele agricole care au suferit pierderi
% din valoarea totală a compensațiilor
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Total
373 257 465,71
666 406
100
În plus, ELGA a acordat compensații suplimentare de ordinul a 2 472 785,97 EUR unor producători care au suferit în timpul aceleiași campanii agricole 2007-2008 pierderi succesive la aceeași producție vegetală din cauza condițiilor meteorologice nefavorabile. Pentru 6,98 % din valoarea totală a acestor compensații, nivelul pagubei atinsese, de asemenea, între 20 % și 30 % din producția normală, iar pentru 93,02 % din valoarea totală a acestora, pagubele depășeau 30 % din producția normală.
(43)
De altfel, în cadrul ajutoarelor pe care ELGA le-a plătit agricultorilor în anul 2008, s-au acordat și ajutoarele următoare:
(a)
ajutoare de ordinul a 7 338 119,74 EUR pentru pierderi înregistrate în capitalul animal. Dintre aceste pierderi, un cuantum de 1 860 279,67 EUR corespundea pierderilor înregistrate în capitalul animal din cauza condițiilor meteorologice nefavorabile, un cuantum de 3 188 825,78 EUR reprezenta pierderi din cauza unor boli sau afecțiuni ale animalelor, iar un cuantum de 2 289 014,29 EUR reprezenta pierderi cauzate de alte pagube (cum ar fi atacuri ale animalelor sălbatice, urșilor, lupilor și câinilor vagabonzi). Aceste ajutoare sunt considerate de autoritățile elene drept indemnizații veritabile în cadrul sistemului de asigurare obligatoriu și nu constituie ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat;
(b)
ajutoare de ordinul a 114 374,86 EUR pentru pierderi înregistrate în producția vegetală din cauza urșilor. Aceste ajutoare sunt acordate în cadrul programului comunitar „LIFE” pentru protejarea ursului brun în Grecia. Intensitatea ajutoarelor era de 100 %; și
(c)
ajutoare în valoare de 3 803 901,72 EUR pentru măsuri corective ca urmare a unor erori în rapoartele de evaluare privind pierderile înregistrate în producția vegetală și în capitalul animal. Erorile, constatate după efectuarea plății ajutoarelor către agricultori, constituiau datorii ale ELGA față de beneficiarii în cauză.
3. Observații specifice privind ajutoarele compensatorii acordate în 2009
(44)
În ceea ce privește compensațiile plătite în cursul anului 2009 în temeiul deciziei interministeriale din 30 ianuarie 2009, și anume 415 019 452 EUR, produsele în cauză, condițiile meteorologice care au provocat pagubele și descrierea pagubelor sunt redate în tabelul următor.
Produs agricol
Valoarea totală a compensației
(EUR)
Condiții meteorologice nefavorabile
Descrierea pagubei cauzate
1.
Migdale
Cireșe
Caise (soiul Bebekou)
Mere
Prune
Pere
56 580 555
(pentru toate produsele)
Temperaturi ridicate și caniculă
Iarnă caldă și uscată
Secetă de lungă durată
Variații bruște ale temperaturii
Temperaturile ridicate și canicula din vara anului 2007 au avut un impact negativ asupra producțiilor respective, în special asupra formării mugurilor în cazul culturilor de fructe. Seceta prelungită din anul 2007 și schimbările bruște ale temperaturii au provocat diminuarea producției. În plus, din cauza iernii calde și uscate, perioada de letargie a mai multor culturi pomicole nu a fost suficientă.
2.
Piersici
10 970 348
Aceleași condiții meteorologice ca la punctul 1.
Aceleași pagube cauzate ca la punctul 1.
3.
Sparanghel
6 751 747
Iarnă caldă și uscată
Temperaturi scăzute
Iarna caldă și uscată din campania 2007-2008 a contribuit la activitatea catabolică crescută a sparanghelului și a condus la pierderea nutrienților stocați. Aceste condiții au avut drept rezultat scăderea bruscă a viitoarei producții de sparanghel. Producția deja scăzută a fost influențată, de asemenea, de temperaturile scăzute din februarie 2008, care au întârziat creșterea. Aceasta a provocat o diminuare suplimentară a recoltei de sparanghel în anul 2008 în Grecia.
4.
Tutun de Orient
13 817 834
Temperaturi ridicate și caniculă
Secetă
Temperaturile ridicate și canicula din vara anului 2007, în combinație cu seceta au făcut dificilă tratarea infestărilor cu insecte și viruși provocate de tripși și au condus la scăderea producției de tutun în întreaga țară.
5.
Cartofi
7 220 996
Temperaturi ridicate
Temperaturile ridicate din vara anului 2006 și 2008 au făcut dificilă tratarea infestărilor entomologice și fitopatologice ale culturii de cartofi de vară în mai multe departamente din Grecia.
6.
Bumbac
109 564 462
Secetă de lungă durată
Vară caldă
Toamnă rece
Ploi
Seceta prelungită a provocat diminuarea stocurilor de apă. Vara caldă urmată de o toamnă rece în combinație cu ploile excesive de la sfârșitul lunii septembrie 2008 au provocat reducerea și degradarea calității producției de bumbac în toată țara.
7.
Măsline
72 026 112
Secetă
Ger
Ploi
Seceta prelungită, gerul din februarie 2008 după o iarnă blândă, temperaturile ridicate și ploile excesive în perioada de înflorire a măslinilor au condus la o diminuare semnificativă a producției de măsline în întreaga țară.
8.
Cereale (porumb, grâu de vară, orz, ovăz, secară, orez)
138 087 394
Ploi
Variații ale temperaturii
Ploile și variațiile temperaturii din primăvara și toamna anului 2008 au provocat degradarea producției de cereale și au facilitat dezvoltarea unor infestări fitopatologice. Degradarea calității se datorează și absenței unor nutrienți necesari (proteine, gluten) din cauza condițiilor meteorologice nefavorabile.
Total
415 019 448
(45)
Potrivit autorităților elene, dintre compensațiile de ordinul a 415 019 452 EUR, ajutoarele în valoare de 27 614 905 EUR, plătite unui număr de 871 de producători, sunt considerate ajutoare de stat compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat și al liniilor directoare.
(46)
Restul acestor ajutoare, respectiv suma de 387 404 547 EUR, au fost plătite unui număr de 784 408 de producători. Potrivit autorităților elene, ajutoarele în cauză sunt compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat și al regulamentului de exceptare.
În opinia autorităților elene, ajutoarele în cauză respectau toate condițiile stabilite în articolul 11 din regulamentul de exceptare. În special:
(a)
intensitatea brută a ajutoarelor nu a depășit 80 % din reducerea veniturilor din vânzarea produselor, cauzată de condițiile meteorologice nefavorabile;
(b)
pierderile au fost calculate la nivelul exploatației individuale;
(c)
cuantumul pierderii nu includea cheltuieli care nu au fost efectuate din cauza condițiilor meteorologice nefavorabile, iar producătorii nu au primit indemnizații de la alte societăți de asigurare;
(d)
compensațiile în cauză au fost plătite direct agricultorilor;
(e)
decizia de acordare a ajutoarelor în cauză, precum și plata ajutoarelor menționate au avut loc în termen de trei ani și, respectiv, patru ani după pierdere;
(f)
metoda de calcul a producției normale este aceeași precum cea descrisă la considerentul 42 privind ajutoarele acordate în 2008.
(47)
De altfel, autoritățile elene consideră că, deși ajutoarele nu ar putea fi considerate drept compensații efective (a se vedea considerentul 36) sau ca fiind compatibile cu regulamentul de exceptare (a se vedea considerentul 46), acestea ar trebui considerate ca fiind în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (b) din tratat și cu comunicarea privind cadrul temporar.
Acordarea ajutoarelor în cauză a facilitat accesul la finanțare al agricultorilor. Astfel, compensațiile menționate au asigurat o lichiditate financiară producției primare din Grecia, singurul sector pe care statul elen s-a putut sprijini în primele luni de criză economică pentru a evita anumite pericole în alte sectoare din economia elenă. Cu toate acestea, ajutoarele nu au fost acordate fără aplicarea unor criterii precise. Dimpotrivă, acestea au fost acordate numai în cazul unor probleme economice reale legate exclusiv de producția agricolă și, mai concret, în cazul unor probleme cauzate producției agricole de existența unor condiții meteorologice nefavorabile (a se vedea considerentul 44). Pentru cea mai mare parte a ajutoarelor, nu s-au stabilit praguri privind intensitatea și gravitatea problemei fiecărui producător, scopul fiind de a susține economia agricolă elenă în general.
(48)
În plus, în conformitate cu punctul 7 litera (a) din comunicarea menționată, în cazul ajutoarelor nenotificate (15), comunicarea este aplicată de către Comisie dacă ajutorul a fost acordat după 17 decembrie 2008. În consecință, autoritățile elene sunt de părere că punctul 7 litera (a) din comunicarea menționată se aplică în cazul ajutoarelor nenotificate în cauză, dat fiind că acestea au fost acordate producătorilor după 17 decembrie 2008.
(49)
Autoritățile elene consideră că ajutoarele în cauză, prevăzute în mod excepțional prin decretul interministerial din 30 ianuarie 2009, îndeplineau toate condițiile stabilite la punctul 4.2.2 din comunicarea privind cadrul comunitar temporar. În special:
(a)
ajutoarele erau acordate sub forma unei scheme de ajutoare, dat fiind că se acordau în temeiul decretului interministerial menționat anterior;
(b)
ajutoarele erau acordate unor întreprinderi care nu erau în dificultate la data de 1 iulie 2008, în conformitate cu Liniile directoare comunitare privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate. Autoritățile elene au confirmat că ajutoarele au fost acordate exclusiv unor persoane fizice și că acestea, în cea mai mare parte, erau scutite prin legislația elenă de obligația de a depune vreo declarație de impozit, având în vedere că veniturile lor anuale erau inferioare sumei de 12 000 EUR. Toți producătorii care au primit indemnizațiile în cauză aveau tranzacții în curs cu diferite bănci, valoarea ajutoarelor fiind depuse în conturile lor bancare. Autoritățile elene confirmă că producătorii în cauză erau solvabili și aveau o posibilitate de finanțare bancară suficientă. În consecință, producătorii nu se aflau în dificultate în momentul plății prezentelor ajutoare;
(c)
schema de ajutoare nu a fost aplicată întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectorul pescuitului;
(d)
ajutoarele nu au fost ajutoare pentru export, nici ajutoare care privilegiază produsele naționale în raport cu produsele importate;
(e)
ajutoarele au fost acordate în cursul anului 2009, prin urmare, înainte de 31 decembrie 2010, astfel cum se prevede la punctul 4.2.2 litera (f) din comunicarea privind cadrul comunitar temporar; și
(f)
cuantumul ajutorului pe agricultor a variat între 7 501 EUR și 15 000 EUR.
(50)
În conformitate cu punctul 4.2.2 litera (g) din comunicarea privind cadrul comunitar temporar, astfel cum a fost modificat în octombrie 2009, nu trebuia ca valoarea totală a ajutoarelor percepute de fiecare agricultor în cauză, în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și 31 decembrie 2010, să depășească plafonul de 15 000 EUR. În opinia autorităților elene, faptul că ELGA nu a obținut de la agricultorul în cauză o declarație scrisă, pe hârtie sau în format electronic, privind celelalte ajutoare de minimis și ajutoarele primite în temeiul măsurii din cadrul comunitar temporar în timpul anului fiscal în curs nu ar trebui să constituie decât o formalitate. Astfel, lipsa acestei formalități nu ar trebui să conducă la concluzia că condiția stabilită la punctul 4.2.2 litera (g) din comunicarea privind cadrul comunitar temporar, astfel cum a fost modificat în octombrie 2009, nu a fost respectată, cu atât mai mult cu cât, după cum se poate demonstra prin sistemul mecanografic al ELGA, în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și 31 decembrie 2010, Grecia nu a acordat ajutoare de minimis producătorilor din sectorul agricol primar sau ajutoare în temeiul comunicării privind cadrul comunitar temporar.
(51)
În orice caz, după părerea autorităților elene, din cuantumul de 387 404 547 EUR, pot intra sub incidența regulamentului de minimis ajutoare în valoare de 75 382 500 EUR.
(52)
Autoritățile elene consideră că ajutoarele menționate anterior, în valoare de 75 382 500 EUR îndeplineau toate condițiile stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1535/2007 privind ajutoarele de minimis. În special:
(a)
în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1535/2007, pentru ajutoarele menționate anterior, agricultorii în cauză nu au primit compensații care depășeau suma de 7 500 EUR de agricultor în perioada anilor fiscali 2008-2010;
(b)
valoarea cumulată a ajutoarelor de minimis acordate de Grecia întreprinderilor agricole pe o perioadă de trei ani fiscali nu a depășit suma de 75 382 500 EUR, reprezentând suma maximă cumulată pentru Grecia, în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1535/2007 și cu anexa la acesta.
4. Comentarii privind observațiile terților
(53)
Grecia susține că părțile interesate nu au furnizat dovezi pentru a demonstra că indemnizațiile în cauză au avut un impact asupra poziției membrilor lor pe piața internă.
(54)
În ceea ce privește observația potrivit căreia descrierea naturii condițiilor meteorologice nefavorabile nu a fost prezentată, autoritățile elene subliniază că o astfel de descriere nu este necesară în decizia interministerială privind indemnizațiile și că, dimpotrivă, ceea ce trebuia să se demonstreze a fost, pe de o parte, existența condițiilor meteorologice nefavorabile și, pe de altă parte, dacă paguba cauzată a atins nivelul minim de 30 % în raport cu producția normală. De altfel, în cadrul observațiilor pe care le-a trimis serviciilor Comisiei, Grecia a prezentat date analitice privind condițiile meteorologice în cauză, în sprijinul informațiilor meteorologice corespunzătoare.
(55)
În ceea ce privește observația potrivit căreia Grecia nu a precizat nici metoda de calcul utilizată în ceea ce privește indemnizațiile în cauză, nici pragul minim al pierderii suferite, autoritățile elene amintesc faptul că, în cadrul observațiilor pe care le-au transmis Comisiei, au fost furnizate informații detaliate cu privire la aceste două aspecte.
(56)
Potrivit autorităților elene, acordarea indemnizațiilor în cauză nu a avut niciun impact asupra consumatorilor finali, dat fiind că diminuarea prețurilor produselor agricole în cauză nu a antrenat o diminuare a prețurilor cu amănuntul. Pentru a susține acest punct de vedere, autoritățile elene au prezentat articole din presa elenă care arătau că prețurile cu amănuntul pentru mai multe produse agricole, inclusiv produsele analizate în cazul de față, au rămas la niveluri ridicate în ciuda faptului că prețul de vânzare cu ridicata al produselor respective scăzuse.
VI. EVALUAREA AJUTORULUI
1. Existența unui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat
(57)
Articolul 107 alineatul (1) din tratat prevede că sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care afectează schimburile comerciale dintre statele membre. Comisia consideră că măsurile în cauză îndeplinesc condițiile menționate anterior.
(58)
Măsuri acordate din resurse de stat
Astfel cum rezultă din jurisprudența Curții în hotărârea din 22 martie 2003 în cauza C-355/00 Freskot AE/Elliniko Dimosio (16) (denumită în continuare „cauza Freskot”), această condiție este îndeplinită în cazul de față dat fiind că legislația națională în cauză stabilește clar că prestațiile furnizate de ELGA sunt finanțate din resurse de stat și că acestea sunt imputabile statului în sensul jurisprudenței Curții (17).
Precum în cauza Freskot, și în prezentul caz, din articolul 5a din Legea 1790/1988 (a se vedea și considerentul 11) și din celelalte dispoziții în vigoare din legislația elenă rezultă că veniturile ELGA care provin din contribuția specială sunt percepute de administrația financiară, intră în bugetul de stat ca venituri ale statului și sunt plătite către ELGA din bugetul Ministerului Agriculturii (devenit Ministerul Dezvoltării Rurale și al Alimentației). În consecință, faptul că respectivele contribuții sunt contabilizate ca venituri ale statului este suficient pentru a considera că prestațiile furnizate de ELGA sunt prelevate din resurse de stat.
În plus, în conformitate cu articolul 2 din Legea 1790/1998 (18), prin ordinul ministrului agriculturii, ELGA poate plăti ajutoare sau indemnizații beneficiarilor prin intermediul transferului resurselor de la bugetul de stat sau prin intermediul unor împrumuturi contractate de ELGA garantate de statul elen, care își asumă obligația de a rambursa împrumutul.
Însă, din jurisprudența Curții rezultă că avantajele care sunt acordate direct de către stat, precum și cele care sunt acordate prin intermediul unui organism public sau privat, desemnat sau instituit de statul respectiv, constituie resurse de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat (19). În consecință, în speță, cele două împrumuturi contractate de ELGA pentru indemnizațiile plătite în 2008 și 2009, garantate de statul elen (a se vedea considerentele 15 și 17) constituie resurse de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, întrucât acestea fac parte din resursele ELGA, persoană juridică de drept privat deținută integral de stat și supusă controlului ministrului agriculturii (a se vedea considerentul 8).
(59)
Măsuri care conduc la afectarea schimburilor comerciale și denaturează sau amenință să denatureze concurența
Comisia constată că indemnizațiile în cauză conferă un avantaj producătorilor naționali în raport cu alți producători comunitari care nu primesc același sprijin. Sectorul agricol este deschis concurenței la nivelul Uniunii (20) și, din acest motiv, este sensibil la orice măsură în favoarea producției din oricare stat membru (21). În consecință, indemnizațiile în cauză riscă să denatureze concurența pe piața internă și afectează schimburile comerciale între statele membre.
(60)
Măsuri care favorizează anumite întreprinderi sau anumite producții
În conformitate cu jurisprudența Curții (22), sunt considerate drept ajutoare în special măsurile care, sub diferite forme, reduc costurile care sunt incluse, în mod normal, în bugetul unei întreprinderi și care, fără a constitui, în consecință, subvenții în sensul strict al cuvântului, au un caracter similar și același efect.
În hotărârea Freskot, Curtea a concluzionat că noțiunea de întreprindere în sensul articolului 102 din tratat nu vizează un organism precum ELGA în ceea ce privește activitățile sale în sensul regimului de asigurare obligatorie împotriva riscurilor naturale (a se vedea punctele 79 și 88 din hotărâre).
În fapt, regimul de asigurare obligatorie în cauză urmărește în principal un obiectiv de politică socială care tinde să asigure o acoperire adecvată tuturor exploatațiilor agricole, inclusiv celor care prezintă o probabilitate mai ridicată în ceea ce privește riscurile unor calamități naturale (a se vedea punctele 66 și 67 din hotărâre). Contribuția la asigurări se aplică în rate uniforme tuturor produselor agricole, care sunt independente de riscul pe care îl întâmpină în mod real producătorul (pe baza principiului solidarității). ELGA este supusă controlului statului, având în vedere că valoarea contribuției, în ceea ce privește veniturile, precum și rata despăgubirii sunt stabilite de miniștrii competenți.
Astfel cum a constatat Curtea în hotărârea din 22 ianuarie 2002 în cauza C-218/00, Cisal/INAIL (23), în speță cele două elemente esențiale ale regimului de asigurare al ELGA, și anume cuantumul indemnizațiilor și cel al cotizațiilor, sunt supuse controlului statului, iar afilierea obligatorie care caracterizează regimul este indispensabilă echilibrului financiar al acestuia, precum și punerii în aplicare a principiului solidarității, care implică faptul că indemnizațiile plătite asiguratului nu sunt proporționale cu cotizațiile achitate de acesta.
Cu toate acestea, spre deosebire de circumstanțele din cauza Cisal/INAIL, beneficiarii prestațiilor de asigurare ai organismului ELGA sunt întreprinderi care desfășoară o activitate economică. Faptul că ELGA nu desfășoară ea însăși nicio activitate economică nu este, prin urmare, suficient pentru a considera că beneficiarii prestațiilor de asigurare plătite de acest organism nu sunt întreprinderi în sensul tratatului și nu sunt potențial beneficiare de ajutoare de stat (a se vedea hotărârea Freskot, puncul 80).
În ceea ce privește problema avantajului economic, Curtea arată, pur și simplu, la punctul 84 din hotărârea Freskot, că „În aceste condiții, este necesar să răspundem, pe de o parte, la întrebarea dacă și, acolo unde este cazul, în ce măsură, în lipsa acoperirii obligatorii, exploatațiile agricole elene ar fi trebuit și ar fi putut efectiv să se asigure la companii de asigurări private sau să adopte alte dispozitive pentru a se proteja în mod adecvat împotriva consecințelor pe care le reprezintă riscurile naturale pentru aceste exploatații și, pe de altă parte, în ce măsură contribuția corespunde costului economic real al prestațiilor furnizate de ELGA în temeiul asigurării obligatorii, în cazul în care un astfel de cost poate fi totuși calculat”. La punctul următor, Curtea arată totuși că „Curtea nu dispune de elementele de fapt și de drept pentru a răspunde la partea întrebării care se referă la eventuala calificare drept ajutoare de stat a prestațiilor furnizate de ELGA în temeiul regimului de asigurare obligatorie împotriva riscurilor naturale”. Cu toate acestea, Curtea arată, la punctul 87 din hotărârea Freskot, că „… nu dispunea de elementele de fapt și de drept necesare pentru a răspunde la partea întrebării care se referă la eventuala calificare drept ajutoare de stat a prestațiilor furnizate de ELGA în temeiul regimului de asigurare obligatorie împotriva riscurilor naturale…”.
(61)
Jurisprudența Curții confirmă că nici caracterul social al măsurii (24), nici faptul că aceasta este în totalitate sau parțial finanțată din contribuții impuse de autoritatea publică și prelevate de la întreprinderile în cauză (25) nu sunt suficiente pentru a exclude măsura de la calificarea drept ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, care nu diferențiază măsurile de intervenție de stat în funcție de cauze sau obiective, ci le definește în funcție de efectele lor (26).
Indemnizațiile plătite în 2008 de ELGA în temeiul regimului de asigurare obligatorie priveau anumite produse agricole elene de origine vegetală și animală, iar cele plătite în 2009 priveau anumite culturi vegetale. Rezultă că indemnizațiile plătite de ELGA producătorilor agricoli locali pot reprezenta un avantaj financiar selectiv pentru producătorii respectivi în raport cu alți producători din Uniune care nu primesc același sprijin.
Mai mult, în cazurile care prezintă un risc mai ridicat în ceea ce privește pagubele cauzate de calamități naturale, este îndoielnic faptul că exploatațiile pot obține o acoperire a asigurării de la un asigurător privat în condiții similare. În consecință, Comisia consideră că, în aceste circumstanțe, compensațiile plătite de ELGA prin intermediul regimului în cauză constituie un avantaj financiar selectiv pentru beneficiari.
(62)
În lumina hotărârii Curții în cauza Freskot (a se vedea punctul 86), se poate pune totuși întrebarea dacă măsura în cauză nu și-ar putea găsi justificarea în natura sau economia generală a sistemului, iar obligația de a demonstra acest lucru îi revine statului membru în cauză (27). Trebuie să se analizeze dacă caracteristicile speciale ale sectorului agricol și dependența sa specială de anumite condiții meteorologice, precum și vulnerabilitatea acestuia față de riscurile naturale din Grecia pot face necesară instituirea sistemului de stat care asigură un nivel minim de compensație bazat pe principiul solidarității. Cu toate acestea, o măsură care constituie o excepție de la aplicarea sistemului parafiscal general se poate justifica prin natura și economia generală a sistemului dacă statul membru în cauză poate demonstra că măsura în cauză rezultă în mod direct din principiile fondatoare sau directoare ale sistemului respectiv. Trebuie stabilită o distincție între, pe de o parte, obiectivele atribuite unui sistem special și care îi sunt externe acestuia și, pe de altă parte, mecanismele inerente sistemului însuși, care sunt necesare pentru realizarea unor astfel de obiective. (28)
Dat fiind faptul că ELGA nu pare să fie finanțată numai prin cotizații parafiscale, ci și prin contribuții directe ale statului, o astfel de justificare bazată pe solidaritatea între producători nu se poate aplica, astfel încât regimul trebuie să fie considerat, în ansamblu, selectiv.
Astfel, în speță, indemnizațiile plătite producătorilor în 2008, respectiv 386 986 648 EUR, nu erau, în cea mai mare parte, finanțate din contribuțiile speciale obligatorii, acestea din urmă ridicându-se doar la 88 353 000 EUR. În acest caz, nu s-ar mai putea considera că prestațiile plătite producătorilor asigurați sunt finanțate numai din cotizații (29).
(63)
În ceea ce privește indemnizațiile plătite în 2009, respectiv 415 019 452 EUR, Comisia constată că acestea din urmă nu erau finanțate din contribuțiile speciale obligatorii, a căror valoare, în 2009, se ridica la 57 015 388 EUR. Indemnizațiile erau prevăzute de decretul interministerial din 30 ianuarie 2009 ca o asigurare cu titlu excepțional din cauza pierderilor înregistrate în producția vegetală și nu făceau parte din indemnizațiile pe care ELGA a trebuit să le plătească producătorilor în anul 2009 pentru repararea pagubelor în cadrul sistemului de asigurare obligatoriu. În consecință, argumentul autorităților elene potrivit căruia aceste indemnizații trebuiau să fie considerate drept compensații efective nu poate fi susținut de Comisie.
(64)
Pentru a putea plăti producătorilor agricoli aceste indemnizații ridicate, ELGA a trebuit să contracteze două împrumuturi care urmează a fi rambursate în zece ani (a se vedea considerentele 16 și 17). Pe baza datelor furnizate de autoritățile elene în ceea ce privește evoluția tranșelor anuale de dobândă și de amortizare privind cele două împrumuturi, se impune constatarea că ELGA nu va fi în măsură să ramburseze tranșele anuale în zece ani pe baza contribuțiilor producătorilor la asigurările speciale, cu atât mai mult cu cât contribuțiile menționate vor trebui să servească la plata indemnizațiilor pentru pagube care au survenit în cursul anilor în cauză.
(65)
În cadrul informațiilor suplimentare furnizate, autoritățile elene au arătat că noua Lege 3877/2010 privind sistemul de protecție și de asigurare a activității agricole a fost adoptată în scopul creșterii veniturilor ELGA.
Comisia este de părere că legea menționată poate contribui, într-adevăr, la revenirea ELGA la o bună funcționare în viitor. Or, o creștere a veniturilor ELGA în viitor nu permite să se concluzioneze că aceasta ar fi suficientă pentru rambursarea împrumuturilor în cauză și acordarea indemnizațiilor producătorilor în cursul anilor în cauză.
Astfel, împrumutul contractat de ELGA pentru anul 2009 a împovărat excesiv veniturile pe care aceasta le va obține în următorii 10 ani, dat fiind că ELGA era deja responsabilă de rambursarea împrumutului pe care îl contractase pentru anul 2008 și pentru care grevase dinainte cotizațiile la asigurări pentru anii următori. După cum semnalează părțile interesate (a se vedea considerentele 34 și 35), această problemă nu poate decât să fie agravată de existența celor două împrumuturi suplimentare pe care ELGA le-a contractat și în 2009. În consecință, nu se poate exclude faptul că măsurile în cauză ar fi finanțate și din alte resurse de stat disponibile agenției ELGA.
(66)
În orice caz, nu rezultă că diferențierile operate de schema de ajutor între întreprinderi care se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă pot fi justificate pe baza obiectivelor de solidaritate ale schemei în cauză, plasate în contextul legislației elene privind plata unei indemnizații pentru pagubele cauzate de evenimente naturale. Într-adevăr, în primul rând, în alte sectoare decât cele acoperite de sistemul în cauză, riscuri similare sau comparabile sunt suportate de întreprinderile însele și, în al doilea rând, este evident că, inclusiv în interiorul sectorului agricol acoperit de sistem, unii producători vor fi întotdeauna mai expuși decât alții la anumite riscuri (prin tipul de producție sau localizarea lor geografică), astfel încât ajutoarele acordate vor fi întotdeauna plătite preponderent anumitor categorii de producători în detrimentul altora.
(67)
Din aceste motive, Comisia concluzionează că indemnizațiile plătite producătorilor agricoli de ELGA în 2008 și 2009 în temeiul regimului de asigurare obligatorie intră sub incidența articolului 107 alineatul (1) din tratat și constituie ajutoare de stat.
(68)
În consecință, trebuie analizat dacă există o posibilitate de a acorda o derogare de la regula generală privind interzicerea ajutoarelor de stat instituită de articolul 107 alineatul (1) din tratat.
2. Calificarea măsurilor drept ajutoare ilegale
(69)
Dat fiind că ajutoarele în cauză au fost acordate și plătite fără a fi fost în prealabil notificate, acestea constituie ajutoare ilegale în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999.
3. Evaluarea compatibilității ajutoarelor în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE
(70)
În temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, ajutoarele care au în vedere facilitarea dezvoltării anumitor activități sau a anumitor regiuni economice pot fi considerate compatibile cu piața internă atunci când acestea nu afectează condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun.
(71)
Pentru a putea beneficia de această derogare, ajutoarele în cauză trebuie să respecte dispozițiile textelor de lege în vigoare în momentul acordării lor, și anume în 2008 și în 2009. În speță, este vorba despre Liniile directoare comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol și forestier 2007-2013, în special capitolul V.B privind ajutoarele destinate compensării pagubelor cauzate producției agricole sau mijloacelor de producție agricolă, mai precis dispozițiile de la punctul V.B.3 privind ajutoarele destinate să compenseze agricultorii pentru pierderile cauzate de condițiile meteorologice nefavorabile, precum și despre articolul 11 din regulamentul de exceptare.
Trebuie notat că dispozițiile capitolului V.B.4 din liniile directoare cu privire la ajutoarele pentru combaterea maladiilor animalelor și plantelor ar trebui să se aplice pentru anumite producții care fac obiectul ajutoarelor acordate producătorilor în 2009 (tutun de Orient, cartofi de vară). Cu toate acestea, dat fiind că autoritățile elene au demonstrat că maladiile acestor producții au survenit din cauza condițiilor meteorologice nefavorabile (a se vedea și considerentul 44), în conformitate cu nota de subsol nr. 31 din capitolul V.B.4 al liniilor directoare, Comisia a evaluat măsurile de ajutor în raport cu dispozițiile din subcapitolul V.B.3.
(72)
Condițiile prevăzute în dispozițiile menționate anterior din liniile directoare, care sunt relevante în speță, sunt următoarele:
(a)
în conformitate cu punctul 125 din liniile directoare, fenomene meteorologice, precum gerul, grindina, ploaia sau seceta, și anume fenomene cum sunt cele în speță care au provocat pierderi anumitor producții agricole în Grecia în timpul anilor 2008 și 2009, pot fi asimilate unor calamități naturale atunci când nivelul pagubei atinge un anumit prag din producția normală. Indemnizația pentru evenimente asimilabile acestor calamități contribuie la dezvoltarea sectorului agricol și trebuie să fie autorizată pe baza articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.
Astfel, pentru a fi eligibile pentru ajutoare de stat, pierderile cauzate de condițiile meteorologice nefavorabile trebuie să atingă 30 % din producția anuală medie a părții interesate în cursul ultimilor trei ani sau dintr-o medie trienală bazată pe ultimii cinci ani și excluzând valoarea cea mai mare și cea mai mică. În conformitate cu punctul 128 din liniile directoare, Comisia poate accepta alte metode de calcul al producției normale, inclusiv valori de referință regionale, cu condiția ca acestea să fie reprezentative și să nu fie fondate pe randamente anormal de ridicate;
(b)
notificările măsurilor de ajutor vor trebui să includă informații meteorologice corespunzătoare sprijinului. În plus, fenomenul meteorologic nefavorabil care poate fi asimilat unei catastrofe naturale trebuie să fie recunoscut oficial de autoritățile publice;
(c)
intensitatea brută a ajutorului nu poate depăși 80 % [90 % în zonele defavorizate sau în zonele menționate la articolul 36 litera (a) punctele (i), (ii) și (iii) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) (30), delimitate de statele membre în conformitate cu articolele 50 și 94 din regulamentul menționat] din reducerea veniturilor obținute din vânzarea produsului, care se calculează scăzând:
(i)
rezultatul înmulțirii cantității produse în cursul anului în care s-a produs fenomenul meteorologic nefavorabil cu prețul de vânzare mediu obținut în cursul acelui an
din
(ii)
rezultatul înmulțirii cantității anuale medii produse în cursul ultimilor trei ani (sau o medie trienală bazată pe ultimii cinci ani și excluzând valoarea cea mai mare și cea mai mică) cu prețul de vânzare mediu obținut.
Suma eligibilă pentru ajutoare poate fi mărită cu celelalte costuri suportate în mod specific de agricultor pentru faptul că recolta nu a avut loc din cauza fenomenului meteorologic nefavorabil;
(d)
suma maximă a pierderilor eligibile pentru ajutoare trebuie să fie redusă cu orice sumă primită în temeiul unui sistem de asigurare și cu costurile care nu au fost suportate ca urmare a fenomenului meteorologic nefavorabil;
(e)
pierderile trebuie să fie calculate la nivelul exploatației individuale, dar Comisia poate accepta folosirea unor medii, cu condiția ca acestea să fie reprezentative și să nu ducă la o supracompensare semnificativă în favoarea vreunui beneficiar;
(f)
în orice caz, beneficiarul trebuie întotdeauna să suporte o parte din costuri [punctul 125 litera (d) din liniile directoare];
(g)
schemele trebuie să fie introduse în termen de trei ani, iar ajutoarele să fie plătite în termen de patru ani, după efectuarea cheltuielilor sau după pierdere.
(73)
În ceea ce privește ajutoarele compensatorii în valoare de 373 257 465,71 EUR pe care ELGA le-a acordat producătorilor pentru a repara pagubele înregistrate în producția vegetală din cauza condițiilor meteorologice nefavorabile, Comisia constată că, în cea mai mare parte, și anume pentru un cuantum de 347 193 466,52 EUR (a se vedea considerentul 42), acestea respectă dispozițiile din liniile directoare și din regulamentul de exceptare menționate la considerentul 72. În ceea ce privește ajutoarele pentru pierderi succesive înregistrate în cazul aceleiași producții vegetale, în valoare de 2 472 785,97 EUR, acestea respectă, de asemenea, în cea mai mare parte, și anume pentru un cuantum de 2 300 185,51 EUR, dispozițiile din liniile directoare și din regulamentul de exceptare menționate la considerentul 72.
(74)
În special, astfel cum indică tabelul de la considerentul 42, condiția evocată la considerentul 72 litera (a) este îndeplinită, și anume limita prejudiciului a atins 30 % din producția normală în ceea ce privește ajutoarele compensatorii în valoare de 347 193 466,52 EUR. În ceea ce privește ajutoarele pentru pierderi succesive, pentru 93,02 % din valoarea totală a acestor ajutoare, și anume 2 300 185,51 EUR, nivelul prejudiciului a depășit 30 % din producția normală, în consecință, condiția evocată la considerentul 72 litera (a) este, de asemenea, îndeplinită.
(75)
Pe baza informațiilor furnizate de autoritățile elene (a se vedea considerentul 39), intensitățile brute ale ajutoarelor compensatorii în cauză în raport cu reducerea veniturilor obținute din vânzarea produselor respectă plafoanele stabilite la articolul 11 din regulamentul de exceptare [a se vedea considerentul 72 litera (c)]. Cu toate acestea, calculul intensităților nu se referă la cantitatea medie produsă în cursul ultimilor trei ani (sau la o medie trienală) în conformitate cu articolul 2 din regulamentul de exceptare, dat fiind că pentru ajutoarele compensatorii în cauză s-a aplicat o altă metodă de calcul a producției normale (a se vedea considerentul 40 privind descrierea metodei de calcul).
(76)
În conformitate cu punctul 128 din liniile directoare, Comisia poate accepta alte metode de calcul decât cea prevăzută la articolul 2 punctul 8 din regulamentul de exceptare, cu condiția ca acestea să fie reprezentative și să nu fie fondate pe randamente anormal de ridicate. După ce a analizat descrierea metodei de calcul utilizate în speță, Comisia consideră că aceasta respectă dispoziția sus-menționată din liniile directoare și că, ținând cont de intensitățile prezentelor ajutoare, nu există niciun risc de compensare excesivă a pierderilor suferite.
(77)
De asemenea, Comisia constată că datele meteorologice furnizate de Grecia cu privire la evenimentele survenite în cursul campaniei agricole 2007-2008 dovedesc ocurența evenimentelor climatice susceptibile de a justifica acordarea indemnizațiilor în cauză.
(78)
În plus, în conformitate cu informațiile furnizate cu privire la ajutoarele în cauză (a se vedea considerentul 39), acestea au fost diminuate în funcție de sumele percepute, eventual, de la o companie de asigurări și de cheltuielile care nu au fost suportate din cauza evenimentului responsabil de pierderi. În plus, pierderile sunt calculate la nivelul exploatației individuale. În sfârșit, termenele de plată a ajutoarelor după vânzare, vizate la considerentul 72 litera (g), sunt respectate.
(79)
Prin urmare, având în vedere cele de mai sus, Comisia este în măsură să concluzioneze că ajutoarele compensatorii în valoare de 349 493 652,03 EUR, acordate de ELGA producătorilor în anul 2008 pentru a repara pagubele înregistrate în producția lor vegetală, din care 2 300 185,51 EUR privesc ajutoare pentru pierderi succesive înregistrate în cazul aceleiași producții vegetale, au respectat dispozițiile relevante din liniile directoare și din regulamentul de exceptare și pot, în consecință, să fie considerate ajutoare de stat compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.
(80)
Cu toate acestea, astfel cum indică tabelul de la considerentul 42, ajutoarele compensatorii în valoare de 26 063 999,19 EUR acordate de ELGA producătorilor agricoli în anul 2008 pentru a repara pierderile înregistrate în cazul producției lor vegetale nu respectă dispoziția de la articolul 2 punctul 8 din regulamentul de exceptare privind limita prejudiciului în raport cu producția normală. Comisia constată că aceste ajutoare compensatorii nu sunt compatibile cu toate condițiile relevante din liniile directoare și din regulamentul de exceptare și, în consecință, nu pot să beneficieze de derogarea de la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.
(81)
În privința ajutoarelor compensatorii în valoare de 7 338 119,74 EUR acordate de ELGA agricultorilor în 2008 pentru pierderi înregistrate în ceea ce privește capitalul animal, din considerentul 43 reiese că, potrivit autorităților elene, ajutoarele nu constituie ajutoare de stat, fiind plătite în cadrul sistemului specific de asigurare obligatorie. Deși autoritățile elene ajung la această concluzie pentru toate ajutoarele compensatorii acordate de ELGA în 2008 și 2009, în ceea ce privește ajutoarele în cauză, acestea nu au furnizat informații suplimentare care ar putea califica ajutoarele respective ca fiind compatibile cu liniile directoare. Din acest motiv, Comisia concluzionează că ajutoarele în cauză nu îndeplinesc condițiile relevante din liniile directoare și din regulamentul de exceptare și nu pot, în consecință, să beneficieze de derogarea de la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.
În orice caz, Comisia ține să sublinieze că sarcina de a furniza toate elementele de natură să îi permită să verifice dacă sunt satisfăcute condițiile derogării de care statul membru în cauză dorește să beneficieze îi revine acestuia din urmă, pentru a-și îndeplini astfel obligația de cooperare față de Comisie (31). În cazul de față, autoritățile elene nu au invocat niciodată aplicarea liniilor directoare, nici nu au furnizat vreun document care să îi permită Comisiei să analizeze datele în lumina liniilor directoare, și aceasta în ciuda indicațiilor date de Comisie în alineatul (21) din decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare.
(82)
În ceea ce privește ajutoarele în valoare de 114 374,86 EUR pentru pierderile înregistrate în ceea ce privește producția vegetală din cauza ursului, aceste ajutoare nu sunt acoperite de dispozițiile din capitolul V din liniile directoare cu privire la gestionarea riscurilor și a crizelor. În conformitate cu punctul 23 din liniile directoare, pentru măsurile de ajutor neacoperite de liniile directoare, Comisia examinează fiecare caz în parte și nu aprobă măsuri de acest tip decât în cazul în care contribuția pozitivă la dezvoltarea sectorului compensează pe deplin riscurile de denaturare a concurenței pe care acestea le prezintă.
În conformitate cu punctul 113 din liniile directoare, atunci când este vorba despre autorizarea unui ajutor de stat pentru gestionarea riscurilor, trebuie să se prevadă solicitarea unei contribuții minime a producătorilor la pierderi, pentru a atenua riscul denaturării concurenței și a-i stimula pe aceștia să reducă la minimum riscurile. Cu toate acestea, în speță, intensitatea ajutoarelor acordate a fost de 100 % și, în opinia Comisiei, absența totală a contribuției producătorilor la pierderi este susceptibilă a prezenta riscuri de denaturare a concurenței. Din acest motiv, Comisia consideră că o contribuție minimă a producătorilor de ordinul a 20 % ar fi trebuit să fie solicitată în speță. În consecință, ajutoarele în cauză sunt compatibile cu piața internă într-un procent de până la 80 % din intensitatea acestora, și anume 91 500 EUR. Dimpotrivă, pentru suma restantă, corespunzătoare unui procent de 20 % din intensitate, ajutoarele menționate sunt considerate incompatibile cu piața internă.
(83)
În ceea ce privește ajutoarele pentru măsuri corective ca urmare a unor erori administrative în rapoartele de evaluare privind ajutoarele pentru pierderi înregistrate în ceea ce prievște producția vegetală și în capitalul animal, Grecia nu a furnizat decât valoarea totală a acestor ajutoare, și anume 3 803 901,72 EUR. Cu toate acestea, sumele care privesc măsurile corective referitoare la ajutoarele compensatorii pentru pierderile înregistrate în ceea ce privește producția vegetală și capitalul animal, precum și pierderile înregistrate în ceea ce privește producția vegetală din cauza ursului (a se vedea considerentele 41, 42 și 43) nu au fost precizate în cadrul informațiilor suplimentare trimise Comisiei de către autoritățile elene. Dat fiind că măsurile corective vizau erori administrative care constituiau datorii ale ELGA față de beneficiarii ajutoarelor în cauză, Comisia concluzionează că aceste ajutoare corective ar putea face parte din ajutoarele compensatorii în cauză. Cu toate acestea, având în vedere că numai ajutoarele compensatorii pentru pierderi înregistrate în ceea ce privește producția vegetală, în valoare de 349 666 252,49 EUR (a se vedea considerentul 75), sunt considerate compatibile de către Comisie, Comisia concluzionează că numai măsurile corective care privesc ajutoarele compensatorii menționate pot fi considerate drept ajutoare care îndeplinesc condițiile relevante din liniile directoare și din regulamentul de exceptare și pot beneficia de derogarea de la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.
(84)
Din ajutoarele compensatorii în valoare de 415 019 452 EUR plătite de ELGA agricultorilor în cursul anului 2009, ajutoare în valoare de 27 614 905 EUR respectă dispozițiile din liniile directoare și din regulamentul de exceptare, astfel cum sunt descrise la considerentul 73.
(85)
Pe baza informațiilor detaliate pe care autoritățile elene le-au furnizat pentru fiecare ajutor compensatoriu plătit de ELGA în 2009 (a se vedea considerentul 37), Comisia a putut constata faptul că condiția evocată la considerentul 73 litera (a), conform căreia limita prejudiciului trebuie să atingă 30 % din producția normală, este îndeplinită în ceea ce privește ajutoarele compensatorii în valoare de 27 614 905 EUR.
(86)
Astfel cum reiese din considerentele 76-79 privind o parte din ajutoarele acordate de ELGA în 2008, aceleași concluzii pot fi aplicate și în ceea ce privește ajutoarele acordate în 2009 în valoare de 27 614 905 EUR, dat fiind că acestea din urmă respectă toate celelalte condiții stabilite în dispozițiile relevante din liniile directoare și din regulamentul de exceptare.
(87)
În special, intensitățile ajutoarelor în cauză, metoda de calcul utilizată în speță, datele meteorologice referitoare la evenimentele survenite în cursul campaniei agricole 2008-2009 (a se vedea tabelul de la considerentul 44), excluderea compensării excesive a pierderilor suferite, precum și termenele pentru acordarea ajutoarelor după pierdere respectă dispozițiile relevante din liniile directoare și din regulamentul de exceptare.
(88)
Pe baza celor de mai sus, Comisia constată că ajutoarele în valoare de 27 614 905 EUR plătite de ELGA agricultorilor în cursul anului 2009 pot fi considerate compatibile cu dispozițiile relevante din liniile directoare și din regulamentul de exceptare. Prin urmare, acestea pot beneficia de derogarea de la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.
(89)
În ceea ce privește restul cuantumului acestor ajutoare, și anume 387 404 547 EUR, Comisia constată, contrar opiniei autorităților elene (a se vedea considerentul 46), că acestea nu pot fi considerate compatibile cu condițiile stabilite la articolul 11 din regulamentul de exceptare.
(90)
Pe baza informațiilor furnizate de Grecia în ceea ce privește fiecare ajutor acordat în 2009, rezultă că fenomenele meteorologice nefavorabile în speță nu se încadrează în definiția fenomenelor meteorologice nefavorabile care pot fi asimilate unei catastrofe naturale, prevăzută la articolul 2 punctul 8 din regulamentul de exceptare, întrucât condițiile meteorologice nefavorabile în cauză au distrus mai puțin de 30 % din producția normală a agricultorilor în cauză. În plus, producția normală nu a fost definită în speță, în conformitate cu articolul 2 punctul 8 din regulamentul de exceptare (32), în consecință, intensitățile ajutoarelor în cauză nu au fost stabilite în conformitate cu calculul prevăzut la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de exceptare.
(91)
În plus, autoritățile elene consideră că ajutoarele în cauză îndeplinesc, de asemenea, toate condițiile pentru a fi considerate ca fiind în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (b) din tratat și cu comunicarea privind cadrul comunitar temporar (a se vedea considerentele 47-50).
(92)
În ceea ce privește ajutoarele nenotificate în cauză, care au fost acordate toate în anul 2009, Comisia este de părere că articolul 107 alineatul (3) litera (b) din tratat nu se poate aplica în mod direct, întrucât Comisia a adoptat Comunicarea privind cadrul comunitar temporar care se aplică începând cu 17 decembrie 2008 pe baza acestei dispoziții. Comunicarea excludea în mod explicit din domeniul său de aplicare întreprinderile specializate în producția agricolă primară, la punctul 4.2.2 litera (h). Conform unei jurisprudențe constante, în domeniul specific al ajutoarelor de stat, orientările și comunicările pe care Comisia le adoptă sunt obligatorii pentru aceasta, în măsura în care nu se îndepărtează de normele tratatului (33). Cu toate acestea, estimând, la acel moment, la punctul 4.2.2 litera (h) din cadrul temporar, că schema de ajutoare (care, trebuie să amintim, avea scopul de a încuraja accesul la finanțare în contextul crizei economice și financiare) nu se aplica întreprinderilor care își desfășurau activitatea în sectorul producției agricole primare, Comisia a considerat că, având în vedere denaturările importante ale concurenței susceptibile a se produce în acest sector, astfel de ajutoare nu ar fi necesare sau proporționale în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din tratat, până la intrarea în vigoare a regulilor și a pragurilor specifice adoptate pentru acest sector (34). În opinia Comisiei, comunicarea, astfel cum era în vigoare la momentul respectiv, se aplică în speță ajutoarelor acordate începând cu 17 decembrie 2008 până la 27 octombrie 2009.
Liniile directoare aplicabile la momentul în care au fost acordate ajutoarele în cauză sunt Liniile directoare comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol și forestier 2007-2013. Însă, astfel cum reiese din considerentul 91, condițiile meteorologice nefavorabile survenite în speță au distrus mai puțin de 30 % din producția normală a agricultorilor în cauză. Rezultă că dispozițiile relevante din liniile directoare nu pot fi considerate ca fiind îndeplinite în ceea ce privește ajutoarele compensatorii în cauză.
(93)
Astfel cum reiese din considerentul 48, autoritățile elene sunt de părere că punctul 7 litera (a) din comunicare se aplică cu privire la ajutoarele nenotificate în cauză, dat fiind că acestea au fost acordate producătorilor după 17 decembrie 2008.
Cu toate acestea, Comisia consideră că posibilitatea de a declara unele ajutoare acordate sectorului agricol compatibile în temeiul comunicării privind cadrul comunitar temporar nu poate acoperi decât ajutoarele din sectorul agricol acordate începând cu 28 octombrie 2009, dată la care a intrat în vigoare modificarea comunicării privind cadrul comunitar temporar, care prevedea un cuantum limitat al ajutorului, compatibil pentru întreprinderile care își desfășoară activitatea în sectorul producției agricole primare.
(94)
În speță, conform informațiilor detaliate pe care le-au furnizat autoritățile elene pentru fiecare ajutor acordat de ELGA în cursul anului 2009, rezultă că aproape toate ajutoarele în cauză au fost acordate producătorilor agricoli la date anterioare datei menționate mai sus, și anume 28 octombrie 2009. Astfel, cea mai mare parte a ajutoarelor a fost acordată între martie 2009 și iulie 2009, iar alte ajutoare au fost acordate în septembrie 2009.
(95)
Prin urmare, Comisia concluzionează că ajutoarele în cauză nu sunt în conformitate cu comunicarea și, în consecință, nu pot să beneficieze de derogarea de la articolul 107 alineatul (3) litera (b) din tratat.
(96)
Cu toate acestea, Comisia recunoaște că, pentru ajutoarele acordate de ELGA producătorilor de produse agricole la date ulterioare datei menționate mai sus, și anume 28 octombrie 2009 (foarte puține dintre ajutoare au fost acordate în decembrie 2009 și în noiembrie 2010), se pot aplica modificările aduse comunicării pentru sectorul agricol.
(97)
Ajutoarele în cauză respectă condițiile stabilite la punctul 4.2.2 din comunicarea privind cadrul comunitar temporar. Cu toate acestea, condiția prevăzută la punctul 4.2.2 litera (g) din comunicarea menționată nu a fost respectată, având în vedere că ELGA nu a obținut de la agricultorii în cauză nicio declarație privind celelalte ajutoare de minimis și ajutoarele acordate pe baza măsurii luate în temeiul cadrului comunitar temporar, pe care aceștia le-au primit în timpul exercițiului fiscal în curs. Comisia consideră totuși valabil argumentul autorităților elene potrivit căruia, în cazul în speță, această exigență nu ar trebui să constituie decât o formalitate, dat fiind că, în perioada 1 ianuarie 2008-31 decembrie 2010, Grecia nu a acordat întreprinderilor agricole ajutoare de minimis sau ajutoare în temeiul comunicării privind cadrul comunitar temporar. În consecință, Comisia concluzionează că ajutoarele cărora li se aplică comunicarea respectă condițiile stabilite la punctul 4.2.2 din comunicarea menționată și pot beneficia de derogarea de la articolul 107 alineatul (3) litera (b) din tratat.
(98)
În plus, Comisia consideră că nu este imposibil ca o parte din ajutoarele menționate, în valoare de 75 382 500 EUR, să îndeplinească toate condițiile stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1535/2007 (a se vedea considerentele 51 și 52).
VII. CONCLUZII
(99)
Indemnizațiile plătite de ELGA producătorilor în 2008, și anume 386 986 648 EUR, erau finanțate numai în parte din contribuții speciale obligatorii plătite de agricultori, dat fiind că aceste contribuții nu se ridicau decât la suma de 88 353 000 EUR în 2008. În ceea ce privește indemnizațiile plătite în 2009, și anume 415 019 452 EUR, acestea nu erau finanțate prin intermediul contribuțiilor speciale obligatorii.
(100)
În ceea ce privește cele două împrumuturi pe care ELGA a trebuit să le contracteze pentru a plăti producătorilor indemnizațiile menționate, se impune constatarea că ELGA nu va fi în măsură să ramburseze, cu ajutorul contribuțiilor producătorilor la asigurările speciale, tranșele anuale ale dobânzilor și amortizării pe o perioadă de zece ani, care este perioada prevăzută pentru rambursarea împrumuturilor, cu atât mai mult cu cât aceste contribuții vor servi la plata indemnizațiilor pentru pagube care vor fi survenit în cursul anilor respectivi.
(101)
Având în vedere cele de mai sus, rezultă că indemnizațiile plătite de ELGA în cursul anilor 2008 și 2009 în temeiul regimului de asigurare obligatorie nu pot fi considerate ca fiind finanțate numai din cotizațiile plătite de producători în calitate de contribuții la asigurări speciale. Din acest motiv, Comisia concluzionează că indemnizațiile plătite de ELGA în 2008 și 2009 în temeiul regimului de asigurare obligatoriu intră sub incidența articolului 107 alineatul (1) din tratat și constituie ajutoare de stat.
(102)
Comisia constată că Republica Elenă a pus în aplicare ajutoarele menționate cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din tratat.
(103)
Pentru ajutoarele compensatorii acordate în 2008 în temeiul regimului de asigurare specială obligatorie, Comisia:
(a)
concluzionează în favoarea compatibilității ajutoarelor de stat în valoare de 349 493 652,03 EUR, pe care ELGA le-a acordat producătorilor pentru a repara pierderile înregistrate în producția lor vegetală, din care un cuantum de 2 300 185,51 EUR se referă la ajutoarele pentru pierderi succesive înregistrate în aceeași producție vegetală. Comisia consideră că ajutoarele menționate au îndeplinit dispozițiile relevante din liniile directoare și din regulamentul de exceptare și pot, în consecință, să fie considerate drept ajutoare de stat compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (83) litera (c) din tratat;
(b)
consideră că ajutoarele de stat în valoare de 33 402 118,93 EUR, pe care ELGA le-a acordat producătorilor pentru anumite pierderi înregistrate în ceea ce privește producția vegetală și capitalul animal, nu au îndeplinit dispozițiile relevante din liniile directoare și din regulamentul de exceptare și sunt, în consecință, incompatibile cu piața internă;
(c)
consideră că ajutoarele de stat în valoare de 114 374,86 EUR, pe care ELGA le-a acordat producătorilor pentru pierderi înregistrate în producția lor vegetală din cauza ursului, sunt susceptibile a prezenta riscuri de denaturare a concurenței și sunt, în consecință, incompatibile cu piața internă;
(d)
consideră că, din ajutoarele de stat în valoare de 3 803 901,72 EUR, acordate pentru măsuri corective ca urmare a unor erori în rapoartele de evaluare, numai măsurile corective care aveau în vedere ajutoarele compensatorii în valoare de 349 493 652,03 EUR acordate pentru pierderi înregistrate în ceea ce privește producția vegetală, precum și măsurile corective care vizau ajutoare compensatorii în valoare de 91 500 EUR acordate pentru pierderi ale producției vegetale din cauza ursului îndeplinesc condițiile relevante din liniile directoare și din regulamentul de exceptare și pot, în consecință, să beneficieze de derogarea de la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat. Dimpotrivă, celelalte ajutoare de stat acordate pentru măsuri corective nu îndeplinesc condițiile relevante din liniile directoare și din regulamentul de exceptare și nu pot, în consecință, să beneficieze de derogarea de la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.
(104)
Pentru ajutoarele compensatorii acordate în 2009 în temeiul deciziei interministeriale, Comisia:
(a)
concluzionează în favoarea compatibilității ajutoarelor de stat în valoare de 27 614 905 EUR, pe care ELGA le-a acordat producătorilor pentru a repara pierderile înregistrate în producția lor vegetală. Comisia consideră că ajutoarele menționate au respectat dispozițiile relevante din liniile directoare și din regulamentul de exceptare și pot, în consecință, să fie considerate drept ajutoare de stat compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat;
(b)
concluzionează că, în ceea ce privește ajutoarele de stat în valoare de 387 404 547 EUR, pe care ELGA le-a acordat producătorilor pentru a repara pierderile înregistrate în producția lor vegetală:
-
ajutoarele care au fost acordate anterior datei de 28 octombrie 2009 (35), la care a intrat în vigoare modificarea comunicării în vederea includerii întreprinderilor agricole, nu au respectat dispozițiile relevante din comunicare, din liniile directoare și din regulamentul de exceptare și sunt, în consecință, incompatibile cu piața internă. Această concluzie nu aduce atingere ajutoarelor care, la momentul acordării, îndeplineau toate condițiile stabilite în regulamentul de minimis aplicabil;
-
în ceea ce privește ajutoarele care au fost acordate ulterior datei de 28 octombrie 2009, Comisia concluzionează că acestea îndeplinesc toate condițiile stabilite în comunicare și pot, în consecință, să fie considerate drept ajutoare de stat compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
(1) Indemnizațiile plătite de Agenția elenă de asigurări agricole (denumită în continuare ELGA) producătorilor agricoli în cursul anilor 2008 și 2009 constituie ajutoare de stat.
(2) Ajutoarele compensatorii acordate în 2008 în temeiul regimului de asigurare specială obligatorie sunt compatibile cu piața internă în ceea ce privește ajutoarele în valoare de 349 493 652,03 EUR pe care ELGA le-a acordat producătorilor pentru a repara pierderile înregistrate în producția lor vegetală, precum și în ceea ce privește pierderile înregistrate în producția vegetală din cauza ursului, în valoare de 91 500 EUR, și măsurile corective luate în cadrul ajutoarelor menționate anterior. Ajutoarele compensatorii care corespund sumei restante și care au fost plătite în 2008 în temeiul regimului de asigurare specială sunt incompatibile cu piața internă.
(3) Ajutoarele compensatorii în valoare de 27 614 905 EUR care au fost acordate în 2009 în temeiul deciziei interministeriale nr. 262037 din 30 ianuarie 2009 a miniștrilor economiei și dezvoltării rurale sunt compatibile cu piața internă.
Ajutoarele compensatorii în valoare de 387 404 547 EUR, care au fost acordate producătorilor anterior datei de 28 octombrie 2009, sunt incompatibile cu piața internă. Această concluzie nu aduce atingere ajutoarelor care, la momentul acordării, îndeplineau toate condițiile stabilite în Regulamentul (EC) nr. 1535/2007.
Articolul 2
(1) Grecia ia toate măsurile necesare pentru a recupera, de la beneficiari, ajutoarele incompatibile vizate la articolul 1 și puse deja, ilegal, la dispoziția acestora.
(2) Ajutoarele care trebuie recuperate includ dobânzile calculate începând de la data la care ajutoarele au fost puse la dispoziția beneficiarilor, până la data recuperării acestora.
(3) Dobânda se calculează pe o bază compusă în conformitate cu dispozițiile prevăzute la capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (36).
(4) Recuperarea se efectuează fără întârziere și în conformitate cu procedurile prevăzute de dreptul național, cu condiția ca acestea să permită executarea imediată și efectivă a prezentei decizii.
Articolul 3
Recuperarea ajutorului la care se face referire la articolul 1 alineatele (2) și (3) este imediată și efectivă. Grecia se asigură că prezenta decizie este pusă în aplicare în termen de patru luni de la data notificării acesteia.
Articolul 4
(1) În termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, Grecia pune la dispoziția Comisiei informațiile următoare:
(a)
cuantumul total (cuantumul principal plus dobânzi de recuperare) care trebuie recuperat de la beneficiari;
(b)
o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și prevăzute în vederea respectării prezentei decizii;
(c)
documente care să ateste că beneficiarii au fost înștiințați că trebuie să ramburseze ajutorul.
(2) Grecia informează Comisia cu privire la progresele înregistrate ca urmare a măsurilor naționale adoptate în vederea punerii în aplicare a prezentei decizii până la recuperarea completă a ajutorului menționat la articolul 1 alineatele (2) și (3).
(3) După perioada de două luni menționată la alineatul (1), Grecia prezintă, la solicitarea Comisiei, un raport cu privire la măsurile deja adoptate și la cele prevăzute în vederea respectării prezentei decizii. Acest raport furnizează, de asemenea, informații detaliate cu privire la valoarea ajutoarelor și la dobânzile de recuperare deja recuperate de la beneficiari.
Articolul 5
Prezenta decizie se adresează Republicii Elene.
Adoptată la Bruxelles, 7 decembrie 2011.