РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 248/2011 НА СЪВЕТА
от 9 март 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕС) № 812/2010 (2) (наричан по-долу „регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“).
(2)
Процедурата беше открита в отговор на жалба, подадена на 3 ноември 2009 г. (наричана по-долу „жалбата“) от Европейската асоциация на производителите на стъклени влакна (APFE, която понастоящем се нарича „GlassFibreEurope“) (наричана по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват основен дял - в настоящия случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка.
(3)
Припомня се, както е посочено в съображение 14 от регламента за временните мерки, че разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2008 г. до 30 септември 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите от значение за оценката на вредата обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(4)
След разгласяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше взето решението за налагане на временните мерки (наричано по-долу „разгласяване на временните мерки“), редица заинтересовани страни направиха писмени изявления, с които предоставиха своите становища относно предварителните заключения. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха тази възможност.
(5)
Комисията продължи да търси информацията, която считаше за необходима за изготвянето на своите окончателни заключения. Освен проверките, посочени в съображение 11 от регламента за временните мерки, бе извършена допълнителна проверка в помещенията на Saertex в Saerbeck, Германия - един от ползвателите на стъклени влакна, който оказа съдействие, като попълни въпросника за ползвателите.
(6)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временното мито, както това е преразгледано в съответствие с настоящия регламент (наричано по-долу „разгласяване на окончателните мерки“). Беше им даден също така срок, в който да изложат становищата си вследствие на това разгласяване.
(7)
Устно и писмено представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание при необходимост.
1. Обхват на разследването: внос с произход от Малайзия, Тайван и Турция
(8)
Един производител износител заяви, че вносът на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Малайзия, Тайван и Турция е трябвало да бъде включен в обхвата на настоящото разследване. Според него изключването на тези държави е било дискриминационно, тъй като според предварителните заключения обемът на вноса от тези три държави не е бил незначителен и съществува prima facie доказателство за подбиване на цените.
(9)
В тази връзка на първо място следва да се отбележи, че на етапа на откриване на процедурата нямаше prima facie доказателство за дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, както се изисква в съответствие с член 5, параграф 2 от основния регламент, което да обосновава откриването на антидъмпингова процедура спрямо вноса от тези държави. Точно обратното, по отношение на обема на внос жалбоподателите са предоставили информация, че от 2004 г. нататък вносът и пазарният дял от други държави са намалели.
(10)
Що се отнася до Малайзия, Тайван и Турция, анализът на предварителния етап потвърди, че през разглеждания период вносът от Тайван и Турция е намалял (съответно от 2,0 % на 1,5 % и от 2,9 % на 2,5 %), докато вносът от Малайзия леко е нараснал (от 1,0 % на 1,7 %). Въпреки че обемът на този внос надвишава de minimis равнищата на внос, изисквани в съответствие с член 5, параграф 7 от основния регламент, не са изпълнени други изисквания, за да бъдат включени тези държави в разследването. По-специално не е получена информация, която да свидетелства за наличието на дъмпинг от страна на някоя от държавите. Поради това искането за включване на Малайзия, Тайван и Турция се отхвърля.
В. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(11)
Припомня се, че, както е посочено в съображение 15 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт, описан в известието за откриване на процедура, е следният: нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; ровинги от стъклено влакно; снопчета и прежда от нишки от стъклено влакно; и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, и понастоящем е включен в кодове по КН 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 и ex 7019 31 00 (наричан по-долу „разглежданият продукт“).
(12)
Освен това, както се посочва в съображение 19 от регламента за временните мерки, беше решено преждите да бъдат временно считани за част от разглеждания продукт, въпреки че този въпрос бе предмет на допълнително разследване и обсъждане по време на окончателния етап.
1.1. Прежди
(13)
След разгласяване на временните мерки искането за изключване на преждите бе допълнително разследвано. В тази връзка се припомня, че преди да бъдат наложени временните мерки, бяха подадени множество изявления, в които се настояваше за изключване на преждите (вж. съображения 18 и 19 от регламента за временните мерки). Освен това след налагането на временни мерки бе получена значителна по обем допълнителна и по-подробна информация, изпратена от заинтересованите страни. Всички тези становища бяха подробно анализирани, както е обяснено по-долу.
(14)
Редица заинтересовани страни заявиха, че преждите следва да бъдат разграничени от останалите три основни вида на продукта, посочени в съображение 17 от регламента за временните мерки, тъй като: i) преждите имат различни физични и химични характеристики; ii) производственият процес при преждите и при останалите три основни вида на продукта е различен; и iii) преждите се използват за различни цели.
(15)
По отношение на аргументи i) и ii) бяха представени доказателства, свидетелстващи за отличителните характеристики между ровингите, нарязаните снопчета и матовете, от една страна, и преждите, от друга страна. По-конкретно, според информацията, матовете и нарязаните снопчета обикновено се правят от ровинги, а не от прежди. След разгласяването на окончателните мерки промишлеността на Съюза оспори това разделение, като заяви, че някои специални нарязани снопчета всъщност се правят от прежди. Въпреки това съществуването на някои специални нарязани снопчета, направени от прежди, не означава, че следва да се смята, че преждите следва да се разглеждат като попадащи в обхвата на определението на разглеждания продукт (вж. също съображение 20 по-долу).
(16)
Във връзка с първото твърдение относно различията по отношение на основни химични и физични характеристики една заинтересована страна представи изследване, изготвено от водещ научноизследователски институт. В изследването се прави сравнение inter alia на физичните и химичните характеристики на ровингите и преждите. След разгласяването на окончателните мерки бяха изразени известни резерви относно констатациите от това сравнение, вследствие на които някои ползватели на прежди направиха важни коментари. От тази информация може да се направи заключението, че основна химична съставка на ровингите, матовете и нарязаните снопчета е „силан“ - химичен свързващ агент, който улеснява абсорбирането на смола за матрици. Обикновено преждите не се правят с такъв химичен агент, а вместо него като смазка и защитен агент се добавя химично вещество на базата на нишестено-маслена смес (покритие за стъклени влакна), което прави преждата устойчива при тъкане на високи обороти. За разлика от ровингите, където свързващият агент помага за абсорбирането на смолата, покритието за стъклени влакна възпрепятства поемането на смолата. По отношение на основните химични характеристики бе установено също така, че суровината от стъкло за прежди има по-здрава структура и частиците ѝ са с по-еднакъв размер, отколкото суровината за останалите видове на продукта.
(17)
От гледна точка на физичните характеристики изглежда, че основните физически характеристики на преждите не са същите като тези на останалите видове на продукта. На първо място, общоприето е, че като цяло преждите са по-фин материал с много по-малък диаметър на влакното и много по-малка линейна плътност, отколкото ровингите. На второ място, преждите са единственият вид на продукта, при който има усукване (въпреки че съществуват и прежди без усукване).
(18)
Във връзка с второто твърдение относно разликите по отношение на производствения процес всички страни признават, че четирите основни вида на продукта се произвеждат от разтопено стъкло, съдържащо кварцов пясък, калцинирана сода, варовик, каолин и доломит, което се прекарва през топлоустойчиви корита от платина и родий с множество дупки („дюзи за екструдиране“), но има някои съществени разлики в производствения процес на преждите в сравнение с останалите продукти, които са предмет на разследването. На първо място, за производството на прежди са необходими по-голяма прецизност и постоянен контрол на температурата, както и приток на енергия, като се използват по-строги параметри за контрол (производителност на дюзите за екструдиране и т.н.). Тъй като дупките на дюзите за екструдиране са по-малки, произведеното количество е значително по-малко, отколкото при останалите продукти. Поради тази причина обикновено пещите се използват за производството или на прежди, или на ровинги - поради съображения от икономически характер производителите на стъклени влакна не редуват производството на тези два продукта на една и съща пещ. Друга разлика в производствения процес е, че след като преминат през дюзите за екструдиране, преждите се подлагат на усукване.
(19)
Във връзка с аргумента в подточка iii) относно разликите в приложенията бе установено, че различните химични характеристики на преждите в сравнение с ровингите, нарязаните снопчета и матовете са свързани с различните предназначения на преждите. Въпреки че предварителното заключение беше, че „почти всички отделни видове на разглеждания продукт (…) основно се използват за едни и същи цели“, въз основа на становищата, получени след разгласяването на временните мерки, този въпрос бе допълнително разследван и бе установено, че ровингите, нарязаните снопчета и матовете се използват за подсилване на пластмасите в композитите, докато преждите се използват предимно за производството на много по-леки инженерингови материали с техническо приложение, като висококачествени изолация, защита и филтриране. Понякога преждите могат да бъдат подходящи и за подсилване, но само в много ограничени случаи, като дори тогава, предвид относително високата себестойност на преждите в сравнение с тази на ровингите, използването им в повечето случаи е малко вероятно поради съображения от икономически характер.
(20)
Предвид посочените по-горе разлики не е изненадващо, че и според пазара преждите се различават от останалите три продукта. Доклад за пазара, публикуван в независимо специализирано списание за композитни продукти, беше предоставен както от ползвателите, така и от промишлеността на Съюза. В доклада, който по никакъв начин не е свързан с настоящата антидъмпингова процедура, първо се обяснява, че поради съображения, свързани с производството и приложенията, следва да се направи разлика между прежди и ровинги. След това се прави подробен анализ на общия капацитет за производство на стъклени влакна за двете групи: i) за ровинги, нарязани снопчета и матове общо; и ii) за прежди (3).
(21)
Що се отнася до възможността за замяна на преждите с останалите основни видове на продукта, следва да се отбележи, че, както вече бе посочено в съображение 19 от регламента за временните мерки, това е възможно на теория, тъй като преждите могат да се използват в ограничен брой приложения вместо другите видове. След извършването на допълнителен анализ обаче Комисията установи, че на практика това съвсем не е икономически оправдана възможност заради значителната разлика в цената при производството на прежди в сравнение с цената при производството на останалите продукти, която може да се обясни с разликите в производствения процес, посочени в съображение 18 по-горе.
(22)
В жалбата, въз основа на която бе започнато настоящото разследване, изрично се посочва, че разглежданият продукт има една-единствена функция и следователно е предназначен за една-единствена цел или употреба, а именно подсилване на пластмасите в композитите. Въпреки това при посочения по-горе анализ бе установено, че разликите в производствения процес на прежди в сравнение с производствения процес на ровинги (и нарязани снопчета и матове) водят до съществени разлики в основните физични и химични характеристики предвид различните приложения на преждите, сред които и редица употреби, които не са свързани с композитен материал. Получените в тази връзка становища след разгласяването на окончателните мерки не бяха в състояние да променят това заключение.
(23)
Предвид горепосоченото искането за изключване на преждите поради различни физични и химични характеристики и различни употреби в сравнение с ровингите, нарязаните снопчета и матовете се приема. Поради тази причина заключението е, че преждите следва да се изключат от определението на разглеждания продукт, посочено в регламента за временните мерки. Следователно преждите окончателно се изключват от процедурата.
(24)
Следва също така да се отбележи, че заинтересована страна подаде искане за изключване на тънките прежди, но това вече няма значение предвид изключването на всички прежди от обхвата на продукта.
1.2. Тъкани ровинги
(25)
Една заинтересована страна поиска да бъдат изключени тъканите ровинги. Това искане се основаваше на твърдението, че тъканите ровинги следва да се третират според същия принцип като импрегнираните ровинги, тъй като продуктът вече не е ровинг, а по-скоро продукт надолу по веригата.
(26)
В тази връзка е важно да се припомни причината за изключването на някои импрегнирани ровинги. Някои ровинги и прежди действително бяха изключени, тъй като тези видове са специално третирани чрез промазване и импрегниране и имат загуба на маса при накаляване над 3 %, което им придава различни физични и химични характеристики.
(27)
Що се отнася до тъканите ровинги, те не се разглеждат нито като промазани, нито като импрегнирани ровинги и имат загуба на маса при накаляване между 0,3 % и 0,13 %. Следователно те определено са различни продукти в сравнение с импрегнираните ровинги, които бяха изключени на предварителния етап. На второ място, бе установено, че тъканите ровинги, също като останалите ровинги, нарязаните снопчета и матовете, се използват предимно за подсилване на пластмасите в композитите. Следователно те без съмнение попадат в определението на обхвата на продукта, дадено както в жалбата, така и в известието за откриване на настоящата процедура и явно не съществуват причини, които да оправдават изключването им.
(28)
Следователно се заключава, че тъканите ровинги попадат ясно и недвусмислено в обхвата на продукта, предмет на настоящата процедура, и че искането те да бъдат изключени от този обхват не е подкрепено с достатъчно факти и трябва да бъде отхвърлено.
1.3. Заключение
(29)
Не бяха внесени други искания относно обхвата на продукта.
(30)
Предвид горепосоченото бе счетено за целесъобразно да се преразгледа определението на обхвата на продукта, посочено в регламента за временните мерки. Следователно разглежданият продукт се определя окончателно като нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; на ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено в стандарт ISO 1887); и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата.
2. Сходен продукт
(31)
Поради отсъствието на искане или становище, свързано с този въпрос, и като се вземат предвид констатациите, съдържащи се в съображения 13-23 по-горе, заключенията в съображение 20 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Г. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(32)
След публикуването на временните мерки един производител износител/една група от производители износители, на който/която не е предоставено ТДПИ, отново е изразил/а несъгласието си с отхвърлянето на неговото/нейното искане за ТДПИ. Този производител износител/тази група от производители износители обаче просто е повторил/а исканията си, направени на по-ранен етап от процедурата, без да е представил/а нови аргументи. Припомня се, че, както е обяснено в регламента за временните мерки, тези аргументи вече бяха подробно обсъдени в отделна кореспонденция с производителя износител/групата от производители износители.
(33)
Освен това след разгласяването на окончателните мерки този производител износител/тази група от производители износители обяви, че Комисията е пренебрегнала нови факти, които той/тя е представил/а. В тази връзка се отбелязва, че фактите, за които става въпрос, са били само представяне на няколко документа, подкрепящи аргумента за състава на борда на директорите на дружеството - аргумент, който вече е бил представен и във връзка с който е бил получен отговор. Следователно не са били представени нови факти, които да поставят под въпрос решението за отхвърляне на искането за ТДПИ на този производител износител/тази група от производители износители.
(34)
Вследствие на това предварителните заключения относно искането за ТДПИ на този производител износител/тази група от производители износители се потвърждават окончателно.
(35)
Поради отсъствието на други становища съдържанието на съображения 21-29 от регламента за временните мерки относно свързаните с ТДПИ констатации се потвърждава окончателно.
2. Индивидуално третиране (ИТ)
(36)
След разгласяването на временните мерки същият производител износител/същата група от производители износители, който/която коментира решението за ТДПИ, изрази несъгласие и с отхвърлянето на подаденото от него/нея искане за ИТ. Според него/нея Комисията не е предоставила достатъчно доводи за отхвърлянето на подаденото от него/нея искане за ИТ.
(37)
В тази връзка отново се посочва, че, както е посочено в съображение 26 от регламента за временните мерки в частта за ТДИП, по-голямата част от директорите от съвета на директорите на това дружество са били назначени от дружество, в което държавата е мажоритарен собственик. Следователно не би могло да се изключи значително вмешателство от страна на държавата в процеса на вземане на решения на този производител износител.
(38)
Вследствие на това за този производител износител беше потвърдено, че след като той не е успял да докаже, че е независим от държавата в достатъчна степен, той не е изпълнил критериите по член 9, параграф 5 от основния регламент и поради тази причина искането му за ИТ трябва да бъде отхвърлено.
(39)
След разгласяването на окончателните мерки посоченият по-горе производител износител и другите производители износители, на които не бе предоставено ИТ, обявиха, че решението за отхвърляне на искането им за ИТ не е в съответствие с доклада на специализираната група на СТО по спор DS 397 относно налагането на окончателни антидъмпингови мерки върху някои скрепителни елементи от желязо или стомана от Китайската народна република. В тази връзка следва да се отбележи, че посоченият по-горе доклад на специализираната група все още не е окончателен, тъй като не е приет от Органа за уреждане на спорове. Освен това не е изтекъл срокът за внасяне на възражения срещу доклада на специализираната група. Следователно това твърдение се отхвърля.
(40)
Вследствие на това и поради отсъствието на други становища относно ИТ съдържанието на съображения 30-33 от регламента за временните мерки се потвърждава окончателно и се прави окончателното заключение, че ИТ не следва да се предоставя на нито един/една от включените в представителната извадка производители износители/групи от производители износители, на които е било отказано ТДПИ.
3. Нормална стойност
3.1. Определяне на нормалната стойност за производителя износител/групата от производители износители, на който/която е предоставено ТДПИ
(41)
След разгласяването на временните мерки производителят износител/групата от производители износители, на който/която е предоставено ТДПИ, обяви, че за онези видове на разглеждания продукт, които не се продават в представителни количества на вътрешния пазар (или изобщо не се продават), нормалната стойност на сходния продукт следва да бъде изчислена въз основа на конструираната нормална стойност, а не както направи Комисията на предварителния етап - като използва за нормалната стойност представителни цени на вътрешния пазар на много сходни видове (които бяха надлежно коригирани).
(42)
Искането бе прието, вследствие на което нормалната стойност за непредставителните видове (т.е. тези, чиито продажби на вътрешния пазар представляват по-малко от 5 % от експортните продажби за Съюза или които изобщо не се продават на вътрешния пазар) бе изчислена въз основа на производствените разходи по вид на продукта плюс сума за разходи за реализация, общи и административни разходи и за печалба. При наличието на продажби на вътрешния пазар бе използвана печалбата от рентабилните операции на вътрешния пазар по вид на продукта за всички разглеждани видове на продукта (тъй като всички продажби на тези видове на продукта на вътрешния пазар бяха определени за рентабилни, изискването за теста, посочен в член 2, параграф 4, бе ясно изпълнено). При отсъствието на продажби на вътрешния пазар бе използвана средната печалба. За един вид на продукта, за който не бяха предоставени производствени разходи, бе използвана конструираната нормална стойност на много сходен вид.
(43)
След това за останалите видове на продукта бе проверено дали продажбите на всеки вид на разглеждания продукт, осъществени на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент и както е описано в съображения 37-40 от регламента за временните мерки.
(44)
По-нататъшното разследване установи, че рентабилните продажби на едва няколко сравними вида на продукта са били над 80 % от общия обем на продажбите на вътрешния пазар и следователно всички продажби на вътрешния пазар могат да бъдат използвани за изчисляването на средната цена на нормалната стойност за тези видове на продукта. За останалите видове са били използвани само рентабилните продажби.
(45)
След разгласяването на окончателните мерки производителят износител/групата от производители износители, на който/която бе предоставено ТДПИ, заяви, че описаната в съображение 42 по-горе методология за конструиране на нормалната стойност на непредставителните видове на продукта, а именно като се използва печалбата от рентабилните операции на съответните видове на продукта, би била в противоречие с буква от член 2, параграф 6 от основния регламент. Той/тя изтъкна също така, че стандартна практика при конструирането на нормалната стойност за определен вид на продукта е да се използва средната печалба от всички рентабилни операции на всички видове на продукта и че всяка промяна на тази практика ще наруши принципа на правна сигурност.
(46)
Следва да се отбележи, че описаната в съображение 42 методология е в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент, съгласно който размерът на печалбата следва да се определя на основата на действителните данни за продажбите на сходен продукт при обичайни търговски условия, като данните се предоставят от износителя или производителя. Използването на думите „на сходен продукт“ не изключва разделянето на продукта, предмет на разследването, на видове, когато това е целесъобразно. Освен това съгласно действащата съдебна практика на СТО (4) действителният марж на печалба, изчислен за операциите при обичайни търговски условия на онези видове на продукта, за които трябва да бъде конструирана нормална стойност, не може да бъде пренебрегнат. В действителност производителят износител/групата от производители износители не е доказал/а, че за операциите на видовете на продукта, за които трябва да бъде конструирана нормална стойност, следва да се смята, че не са осъществени при обичайни търговски условия. Накрая следва да се отбележи, че описаната по-горе методика е справедлива. В действителност, когато маржът на печалба от продажбите на съответния вид на продукта, извършени при обичайни търговски условия, е по-нисък от среднопретеглената печалба за продажбите на всички видове на продукта, извършени при обичайни търговски условия, за конструирането на нормалната стойност се използва по-ниският марж на печалба на съответния вид на продукта. Поради това искането се отхвърля.
3.2. Определяне на нормалната стойност за производители износители/групи от производители износители, на които не е предоставено ТДПИ
а) Държава аналог
(47)
След разгласяването на временните мерки една заинтересована страна заяви, че Турция не трябва да се използва като държава аналог и предложи за тази цел да се използва Малайзия. Това становище не бе подкрепено с допълнителни доводи, вследствие на което не бе взето предвид.
(48)
Следва да се отбележи, че след изключването на преждите от обхвата на продукта, предмет на разследването (вж. по-горе), фактът, че в Турция не се произвеждат прежди, вече не пречи Турция да бъде избрана за държава аналог, тъй като няма да бъде нужно да се конструира нормална стойност за никой от разследваните видове на продукта (вж. също съображения 50 и 51 по-долу).
(49)
Като се има предвид посоченото по-горе, окончателно се прави заключението, че Турция следва да се използва за държава аналог в тази процедура.
б) Определяне на нормалната стойност
(50)
След разгласяването на временните мерки една заинтересована страна заяви, че нормалната стойност на сходния продукт в Турция може да не е точна, тъй като структурата на разходите на турското съдействащо дружество е неточна. При разследването действително бе установено, че съдействащото дружество в Турция има значителни финансови разходи, които може да доведат до неточности при изчисляването на нормалната стойност, особено когато тя е конструирана.
(51)
Следователно, за да се избегнат каквото и да било неточности в изчисляването, бе взето решение видовете на продукта да се групират и да се направи разграничение единствено на основните характеристики на продукта. Това групиране доведе до по-голяма съпоставимост по отношение на обема на продажбите между разглеждания продукт и турския сходен продукт и позволи да се използват действителните цени, а не конструираната нормална стойност, при която трябва да се използват разходите за реализация, както и общите и административните разходи (които евентуално могат да бъдат неточни поради финансовите разходи).
4. Експортна цена и сравнение на цените
(52)
Поради отсъствието на становища съдържанието на съображения 48-50 от регламента за временните мерки относно определянето на експортна цена и сравняването на експортните цени със съответната нормална стойност се потвърждава окончателно.
5. Дъмпингови маржове
(53)
При отсъствието на становища съдържанието на съображения 51-54 от регламента за временните мерки относно общата методология за изчисляване на дъмпинговите маржове се потвърждава окончателно.
(54)
Предвид посочените по-горе изменения при изчисляването на нормалните стойности и след коригиране на някои грешки в изчисленията размерът на окончателно определения дъмпинг, изразен като процент от нетната цена CIF на границата на Съюза преди налагането на мито, е следният:
Таблица 1
Дъмпингови маржове
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Други съдействащи дружества
29,7 %
Д. ВРЕДА
(55)
Следва да се отбележи, че след изключването на преждите от обхвата на продукта (вж. съображения 13-23 по-горе) анализът на вредата трябваше да бъде адаптиран към останалите три основни вида на продукта: ровинги, нарязани снопчета и матове. За тази цел бе необходимо да се преразгледат някои показатели за вреда, обемът на дъмпинговия внос, изчисляването на подбиването на цените и нивото на отстраняване на вредата.
1. Промишленост на Съюза
(56)
По отношение на определението за промишлеността на Съюза и представителността на извадката от производители от Съюза не бяха получени нови становища или искания. Като се има предвид това, а и фактът, че видът на продукта, изключен от неговия обхват, а именно преждите, представлява ограничен дял от производството и продажбите на производителите от Съюза, заключенията в съображения 56-58 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Потребление на Съюза
(57)
По отношение на потреблението на Съюза следва да се отбележи, че, както е посочено в съображение 55 по-горе, изключването на единия от четирите основни вида на продукта, а именно преждите, от неговия обхват доведе до преразглеждане на обема на потреблението на Съюза.
(58)
С оглед на посоченото по-горе преразглеждане общото потребление на Съюза през разглеждания период се разви по показания по-долу начин:
Таблица 2
Потребление на Съюза
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
903 351
944 137
937 373
697 128
Индекс
100
105
104
77
(59)
Показаната по-горе тенденция по отношение на потреблението е сходна с тенденцията, наблюдавана при продукта, предмет на разследването, определен в регламента за временните мерки, а именно увеличение с около 5 % през периода 2007-2008 г., последвано от значителен спад - с 23 % по време на РП в сравнение с 2006 г.
3. Внос от засегнатата държава
(60)
Предвид изключването на преждите от обхвата на продукта данните за вноса трябваше да бъдат преразгледани.
(61)
Една заинтересована страна заяви, че вносът от КНР, идващ от производители, свързани с промишлеността на Съюза, е трябвало да бъде изключен от разглеждания внос.
(62)
В тази връзка на първо място се припомня, че, както вече бе посочено в съображение 58 от регламента за временните мерки, по време на РП обемът на вноса от КНР на включените в представителната извадка производители е представлявал по-малко от 4 % от общия внос от КНР. След изключването на преждите от обхвата на продукта положението продължава да е същото.
(63)
Като се има предвид, че само двама производители от Съюза са внасяли разглеждания продукт от КНР през РП, точният обем на този внос не може да бъде оповестен от съображения за поверителност. Във всеки случай, дори количеството на този внос да се приспадне за всяка година от разглеждания период, тенденцията по отношение на обема на вноса и на пазарните дялове щеше да остане до голяма степен непроменена. Пазарният дял на дъмпинговия внос щеше да бъде по-нисък, но само с по-малко от един процентен пункт за всяка година от разглеждания период, което нямаше да се отрази на общата тенденция през разглеждания период.
(64)
След изключването на преждите преразгледаните данни за вноса са следните:
a) Обеми
Таблица 3
Внос от КНР (обеми)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
71 061
110 641
132 023
98 723
Индекс
100
156
186
139
б) Пазарен дял
Таблица 4
Внос от КНР (пазарен дял)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Пазарен дял (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Индекс
100
149
179
180
(65)
След тези промени тенденциите, наблюдавани на предварителния етап по отношение на обема на вноса на разглеждания продукт, се измениха донякъде. Въпреки това увеличаването на обема на вноса както като абсолютна, така и като относителна стойност продължава да бъде съществено. Този внос се е увеличил много бързо през разглеждания период, и по-специално между 2006 и 2008 г. (с 86 %), след което вносът от Китай е намалял заради общия спад в търсенето. Въпреки това пазарният дял на този внос е продължил да нараства между 2008 г. и РП, като за целия период се е увеличил с 6,3 процентни пункта.
в) Динамика на цените
(66)
След изключването на преждите средната цена CIF на вноса на разглеждания продукт намаля значително (с около 3 %):
Таблица 5
Внос от КНР (цени)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Средна цена/тон (EUR)
901
907
945
909
Индекс
100
101
105
101
(67)
Въпреки това таблицата по-горе показва, че тенденцията на значително стабилни цени по време на разглеждания период не се е променила, вследствие на което заключението относно тенденцията при цените на този внос, посочено в регламента за временните мерки, може да бъде потвърдено.
г) Подбиване на цените
(68)
Що се отнася до изчисляването на подбиването на цените, временните маржове трябваше да бъдат преразгледани, тъй като поради изключването на преждите от обхвата на продукта бе необходимо съответните продажби да не бъдат включвани при изчисляването на вредата.
(69)
Освен това, както това бе направено по отношение на дъмпинговия аспект на разследването (вж. съображения 50 и 51 по-горе), бе взето решение видовете на продукта да се групират и да се направи разграничение единствено на основните характеристики на продукта. Това доведе до увеличаване на обема на вноса от Китай, включен в сравнението с продажбите на сходния продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, като по този начин бе постигната по-голяма представителност на изчисленията, свързани с подбиването.
(70)
Накрая бяха направени корекции, за да се вземат предвид разходите след вноса, с оглед на това, че тези разходи са неизбежни за продажбата на разглеждания продукт.
(71)
Вследствие на промените при изчисляването на подбиването на цените, дължащи се на i) изключването на преждите; ii) групирането на видовете на продукта; и iii) корекцията, свързана с разходите след вноса, преразгледаните маржове на подбиване възлизат на 18,2 %, като средното подбиване на цените е 10,9 %. Посочените по-горе промени бяха приложени и при изчисляване на нивото на отстраняване на вредата - вж. съображение 134 от настоящия регламент.
(72)
Освен посочените по-горе промени и при отсъствието на други искания или становища, заключенията в съображения 61-65 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Преразглеждане на показателите за вредата вследствие на изключването на преждите
(73)
Поради изключването на преждите от обхвата на продукта бе необходимо да се направи корекция на някои таблици от раздел Г.4 от регламента за временните мерки. Освен това трябваше да бъде направена несъществена корекция в данните за продажбите на един от включените в представителната извадка производители. Следва да се отбележи, че присъствието на преждите в производството и продажбите на включените в представителната извадка производители бе относително ограничено. Следователно най-засегнати от тези корекции бяха показателите въз основа на всички производители от Съюза (обем на продажбите и пазарен дял). Средните продажни цени на включените в представителната извадка производители също бяха засегнати, но в по-ограничена степен. Въпреки това и за тези показатели наблюдаваните тенденции продължават да бъдат до голяма степен непроменени в сравнение с констатациите в регламента за временните мерки, както се вижда от таблиците по-долу. Като се има предвид ограниченото присъствие на прежди в представителната извадка на производителите, финансовите показатели (рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и инвестиции) не са засегнати от изключването на преждите от обхвата на продукта. С цел постигането на прозрачност всички таблици относно показателите за вредата, посочени в раздел Г.4 от регламента за временните мерки, са дадени по-долу, включително тези, в които няма промени.
(74)
Тъй като изключването на преждите от обхвата на продукта засегна в много ограничена степен обема на производството на включените в представителната извадка производители в сравнение с данните от регламента за временните мерки (увеличение от 1 % за 2008 г. и РП), заключението в съображение 67 от регламента за временните мерки се потвърждава.
Таблица 6
Промишленост на Съюза - производство
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
488 335
503 711
498 739
310 257
Индекс
100
103
102
64
(75)
Като цяло изключването на преждите доведе до понижаване на цифрите за производствения капацитет на промишлеността на Съюза, но това не се отрази на тенденцията и на използването на капацитета. Следователно заключението в съображение 69 от регламента за временните мерки се потвърждава.
Таблица 7
Промишленост на Съюза - производствен капацитет
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Капацитет (в тонове)
567 067
567 822
580 705
506 509
Индекс
100
100
102
89
Използване на капацитета (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Индекс
100
103
100
71
(76)
Тъй като изключването на преждите от обхвата на продукта засегна в много ограничена степен движението в складовите наличности на включените в представителната извадка производители в сравнение с данните от регламента за временните мерки (увеличение от 1 % за 2007 г., 2008 г. и РП), заключението в съображение 70 от регламента за временните мерки се потвърждава.
Таблица 8
Промишленост на Съюза - складови наличности
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
87 603
72 282
122 926
81 485
Индекс
100
83
140
93
(77)
Въпреки че в сравнение с обема на продажбите, посочен в регламента за временните мерки, спадът на този обем от 2006 г. нататък е с 1 % по-голям през 2007 и 2008 г. и с 3 % по-малък през РП, обемът на продажбите е намалял с 27 % по време на разглеждания период и следователно заключенията в съображения 71 и 72 се потвърждават.
Таблица 9
Промишленост на Съюза - продажби в ЕС (обеми)
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
689 541
683 861
654 956
501 519
Индекс
100
99
95
73
(78)
След изключването на преждите от обхвата на продукта пазарният дял на промишлеността на Съюза в ЕС намаля от 76,3 % на 71,9 % (в сравнение със спада от 75,1 % на 69,5 %). Следователно заключенията в съображение 73 от регламента за временните мерки относно пазарния дял на промишлеността на Съюза се потвърждават.
Таблица 10
Промишленост на Съюза - пазарен дял на ЕС
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Пазарен дял на ЕС (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Индекс
100
95
92
94
(79)
Що се отнася до средните продажни цени, изключването на преждите от обхвата на продукта доведе до малко по-ниски средни продажни цени като цяло. Тази тенденция обаче е идентична с тенденцията при продажните цени, описана в регламента за временните мерки (цифрите за 2008 г. и за РП са само с 1 % по-високи), вследствие на което заключенията в съображение 74 от посочения регламент се потвърждават.
Таблица 11
Промишленост на Съюза - продажби в ЕС (средни цени)
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
EUR/тон
1 163
1 154
1 181
1 147
Индекс
100
99
102
99
(80)
Данните за заетостта на производителите от Съюза бяха коригирани, за да се изключи производството на прежди. Заради относително лекия спад в цифрите тенденцията остана непроменена (цифрите за 2008 г. и за РП са само с 1 % по-високи), вследствие на което заключенията в съображение 75 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Таблица 12
Промишленост на Съюза - заетост
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Брой на заетите лица
4 050
3 851
3 676
3 275
Индекс
100
95
91
81
(81)
Производителността на промишлеността на Съюза не бе засегната от изключването на преждите, вследствие на което заключенията в съображение 76 от регламента за временните мерки могат да бъдат потвърдени.
Таблица 13
Промишленост на Съюза - производителност
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Тонове/заето лице
121
131
136
95
Индекс
100
108
113
79
(82)
Както вече бе посочено в съображение 73 по-горе, като се има предвид ограниченото присъствие на преждите в представителната извадка на производителите, изброените по-долу финансови показатели не се повлияха от изключването на преждите от обхвата на продукта.
(83)
Разходите за труд в смисъл на средни годишни заплати не бяха засегнати от изключването на преждите от обхвата на продукта, вследствие на което заключенията в съображение 77 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Таблица 14
Промишленост на Съюза - разходи за труд
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Годишни заплати (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Индекс
100
101
103
97
(84)
Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите не бяха засегнати от изключването на преждите от обхвата на продукта, вследствие на което заключенията в съображения 78-81 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Таблица 15
Промишленост на Съюза - рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Нетна печалба (като процент от оборота)
0,3
4,7
3,5
-15,0
Възвръщаемост на инвестициите
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Паричният поток на промишлеността на Съюза остана непроменен след изключването на преждите от обхвата на продукта, вследствие на което заключението в съображение 83 от регламента за временните мерки се потвърждава.
Таблица 16
Промишленост на Съюза - паричен поток
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Паричен поток (в евро)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Индекс
100
50
22
-64
(86)
Равнището на инвестициите на промишлеността на Съюза остана непроменено след изключването на преждите от обхвата на продукта, вследствие на което заключенията в съображение 85 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Таблица 17
Промишленост на Съюза - инвестиции
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Нетни инвестиции (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Индекс
100
52
109
71
4.2. Коментари, получени след разгласяването на предварителните констатации
(87)
Една заинтересована страна заяви, че Комисията е трябвало да направи анализ на вредата (а също и на причинно-следствената връзка) на база сегмент, т.е. за всеки от основните видове на продукта поотделно. Тази страна смята, че основните видове на продукта са прекалено различни един от друг, за да могат да бъдат анализирани като цяло.
(88)
На първо място следва да се припомни, че заключения относно дъмпинга и вредата могат да бъдат направени единствено за разглеждания продукт и за сходния продукт като цяло. Ако има искания, свързани с определението на разглеждания продукт, те следва да се анализират в този контекст, а не да водят до отделен анализ на вредата в зависимост от различните видове на продукта, които са предмет на разследването. Както бе посочено в съображения 13-23 по-горе, обхватът на продукта, предмет на настоящото разследване, беше променен на окончателния етап от разследването, като преждите бяха изключени. Заключения относно дъмпинга и вредата могат да бъдат направени единствено за новоопределения разглеждан продукт и за сходния продукт като цяло. Поради тези причини посоченото по-горе искане не може да се приеме.
(89)
Същата заинтересована страна обяви, че представените за промишлеността на Съюза данни не са последователни. По-конкретно тази страна смята, че Комисията греши, като в някои случаи предоставя данни от цялата промишленост на Съюза, а в други използва само проверените данни от включените в представителната извадка производители.
(90)
По отношение на това искане на първо място следва да се отбележи, че изготвянето на представителна извадка е процедура, която е изрично предвидена в член 17 от основния регламент и която се използва в случаите, когато е невъзможно да се проведе подробно разследване на някои групи икономически оператори. Смята се, че изготвената извадка на производители на Съюза е представителна за цялата промишленост на Съюза, а и заинтересованите страни не са подавали мотивирани искания, в които да се твърди обратното. Поради това, както вече бе посочено в съображение 66 от регламента за временните мерки, всички показатели за вредата, с изключение на тези относно обема на продажбите и пазарния дял, са изготвени въз основа на информацията, събрана и проверена на място при производителите от Съюза, които са включени в представителната извадка. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза, която обхваща всички производители от Съюза, бе необходимо условие, за да се изчисли потреблението на Съюза, като на свой ред и обемът на продажбите, и потреблението на Съюза бяха необходими за определяне на пазарния дял на промишлеността на Съюза.
(91)
Друга заинтересована страна заяви, че вносът от КНР от производители, свързани с включените в представителната извадка производители от Съюза, както е посочено в съображение 58 от регламента за временните мерки, е трябвало да бъде добавен към продажбите на съответните производители.
(92)
Като се има предвид, че съответните производители от Съюза само препродават въпросните продукти, добавянето на този внос към техния обем на продажбите би изкривило картината и поради тази причина не е оправдано. Във всеки случай, както това бе вече посочено в съображения 62 и 63 по-горе, обемът на този внос е ограничен. Както се посочва в същите съображения, пазарните дялове също ще бъдат засегнати само в минимална степен, като и тенденциите по отношение на свързаните с тях показатели за вредата няма да се променят.
(93)
Една заинтересована страна посочи, че Комисията не е обяснила защо продажбите за собствено потребление са били включени в данните за продажбите на промишлеността на Съюза. Според нея Комисията е трябвало да направи анализ на пазара за собствено потребление отделно от свободния пазар.
(94)
В тази връзка е важно да се подчертае, че продажбите за собствено потребление бяха включени в анализа на обема на продажбите и на пазарния дял на промишлеността на Съюза, тъй като бе установено, че тези продажби се конкурират с вноса. При разследването действително бе установено, че количествата, използвани за собствено потребление от съответните дружества в Съюза, по принцип могат да бъдат заместени от закупени стъклени влакна, например ако пазарни обстоятелства и/или финансови съображения предизвикат подобна промяна. Поради тази причина те бяха включени в анализа на пазара на Съюза. Във всеки случай, дори и продажбите за собствено потребление да бъдат изключени от анализа, това няма да промени съществено тенденциите по отношение на продажбите.
(95)
Промишлеността на Съюза оспори средните продажни цени в Съюза, прилагани от промишлеността на Съюза, така както са обобщени в таблица 10 от регламента за временните мерки. Тя смята, че е допусната грешка при изчисляването и твърди, че в действителност понижаването на продажните цени през разглеждания период е било по-голямо от посочените 2 %. Предвид това твърдение изчисляването на средните продажни цени в Съюза на включените в представителната извадка производители от Съюза бе преразгледано. Изчисляването бе извършено въз основа на проверените продажни цени и бе установено, че то е вярно. Въпреки това, като се има предвид изключването на преждите от обхвата на продукта, средните продажни цени трябваше да бъдат преизчислени, като се изключат преждите, като преизчислените средни цени са посочени в таблица 11 по-горе.
(96)
Двама от включените в представителната извадка производители оспориха някои от корекциите, внесени в представените от тях данни за рентабилността. Оспорените корекции бяха свързани с вътрешнокорпоративни трансфери, с промени в счетоводството и с други необичайни елементи, които според Комисията ненужно изкривяват съответно получените данни за печалбата. Корекциите бяха оспорени, тъй като съответните производители считат, че вследствие на корекциите не са отразени значителни разходи, които все пак са били направени и които в някои случаи дори биха могли да са свързани с дъмпинговия внос. Корекциите, внесени в данните за рентабилността на двете дружества, бяха преразгледани и за тях отново бе установено, че са обосновани. Поради това искането бе отхвърлено.
(97)
Поради отсъствието на други искания или становища и като се имат предвид промените, посочени в съображения 55-80 по-горе, заключенията в съображения 66-86 от регламента за временните мерки се потвърждават.
5. Заключение относно вредата
(98)
Поради отсъствието на други искания или становища заключенията в съображения 87-89 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(99)
Някои страни отново заявиха, че като се имат предвид обемът и цените на вноса от КНР, няма причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и разглеждания внос. По-конкретно отново бе посочено, че като цяло средната цена на този внос се е запазила стабилна през разглеждания период и че промишлеността на Съюза е успяла да поддържа рентабилността на равнища, които са близки до посочената целева печалба през 2007 и 2008 г., когато обемът на вноса от Китай се е увеличил най-много.
(100)
В съображения 94 и 95 от регламента за временните мерки вече се съдържаше отговор на тези твърдения и тези съображения се потвърждават. Освен това, както вече бе посочено в съображение 107 от регламента за временните мерки, не може да се направи заключението, че причинно-следствената връзка е нарушена, единствено въз основа на това как са се изменили ограничен брой показатели за вредата, които са били наблюдавани за ограничено време от разглеждания период; точно обратното, необходимо е да се направи оценка на цялостното изменение на всички показатели за вредата през целия разглеждан период. Според предварителния анализ вносът на разглеждания продукт е предизвикал спад на цените на пазара на Съюза през разглеждания период и доста е подбил продажните цени на промишлеността на Съюза през разследвания период. Поради това промишлеността на Съюза не е съумяла да достигне необходимите равнища на рентабилност, дори когато търсенето е било относително високо, както през 2007 и 2008 г. Освен това пазарният дял, който заема вносът от КНР, постоянно е нараствал, и най-вече през 2007 г., когато пазарът на стъклени влакна в ЕС нарасна значително. Тази агресивна стратегия на увеличаване на пазарния дял чрез постоянно продаване на цени, подбиващи цените на промишлеността на Съюза, не доведе до сериозно влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза преди РП само благодарение на относително високото ниво на потребление на Съюза, което смекчи последиците от вредоносния дъмпинг. Въпреки това развитията през РП потвърждават, че при влошаване на пазарните условия съществената вреда, причинена от дъмпинговия внос, веднага се проявява с пълна сила. Поради това твърденията в съображение 99 по-горе се отхвърлят.
2. Въздействие на други фактори
(101)
Предвид изключването на преждите от обхвата на продукта данните за вноса трябваше да бъдат преразгледани, както следва:
Таблица 18
Внос от други държави
Държава
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Норвегия
Обеми (в тонове)
34 945
28 834
35 396
24 980
Пазарен дял (%)
3,9
3,0
3,8
3,6
Средна цена/тон (EUR)
1 255
1 412
1 359
1 256
Турция
Обеми (в тонове)
28 946
24 928
20 511
18 523
Пазарен дял (%)
3,2
2,6
2,2
2,6
Средна цена/тон (EUR)
1 088
1 151
1 202
1 074
САЩ
Обеми (в тонове)
16 757
15 821
12 145
8 726
Пазарен дял (%)
1,8
1,7
1,3
1,2
Средна цена/тон (EUR)
1 521
1 421
2 056
2 012
Малайзия
Обеми (в тонове)
9 541
25 569
35 118
12 601
Пазарен дял (%)
1,1
2,7
3,7
1,8
Средна цена/тон (EUR)
979
1 019
1 021
1 025
Тайван
Обеми (в тонове)
9 043
9 919
8 791
6 996
Пазарен дял (%)
1,0
1,0
0,9
1,0
Средна цена/тон (EUR)
928
925
928
854
Индия
Обеми (в тонове)
4 363
11 227
3 741
5 353
Пазарен дял (%)
0,5
1,2
0,4
0,8
Средна цена/тон (EUR)
1 304
1 228
1 292
1 230
Република Корея
Обеми (в тонове)
6 277
4 845
13 918
5 112
Пазарен дял (%)
0,7
0,5
1,5
0,7
Средна цена/тон (EUR)
1 037
1 109
886
999
Япония
Обеми (в тонове)
21 142
9 498
9 949
3 710
Пазарен дял (%)
2,3
1,0
1,1
0,5
Средна цена/тон (EUR)
1 125
1 164
1 336
1 580
Мексико
Обеми (в тонове)
1 017
2 977
1 803
1 763
Пазарен дял (%)
0,1
0,3
0,2
0,3
Средна цена/тон (EUR)
364
729
977
1 033
Канада
Обеми (в тонове)
3 930
3 096
2 123
2 029
Пазарен дял (%)
0,4
0,3
0,2
0,3
Средна цена/тон (EUR)
1 047
1 664
1 711
1 919
Други държави
Обеми (в тонове)
6 787
12 923
6 899
7 092
Пазарен дял (%)
0,7
1,4
0,7
1,0
Средна цена/тон (EUR)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
С изключение на обемите на вноса от САЩ и от Тайван, които са спаднали с около 35 % (РП) в сравнение с обемите, посочен в таблица 17 от регламента за временните мерки, изключването на преждите повлия на вноса от други държави само в много малка степен.
(103)
Редица заинтересовани страни отново изтъкнаха, че вреда на промишлеността на Съюза е нанесла по-скоро икономическата криза, отколкото дъмпинговият внос, или казано по друг начин, че икономическата криза е основната причина за вредата, докато вносът от КНР е в най-лошия случай не повече от втори, допълнителен фактор. В този смисъл бе заявено, че съществува взаимосвързаност между потреблението и рентабилността и че рентабилността се е влошила едва когато търсенето се е понижило. Същевременно бе посочено, че не съществува взаимосвързаност между пазарния дял в ЕС, продажните цени и рентабилността на промишлеността на Съюза, от една страна, и пазарния дял в ЕС и продажните цени на вноса от Китай, от друга страна. Също така бе заявено, че Комисията не е направила правилна оценка на вредоносното въздействие на спада на потреблението в ЕС и по този начин е действала в нарушение на член 3, параграф 7 от основния регламент.
(104)
Първата част от посоченото по-горе твърдение бе подробно разгледана в съображения 99-102 от регламента за временните мерки. Въздействието на икономическата криза върху вредата действително бе разгледано и в съображение 101 от регламента за временните мерки се признава, че икономическият спад и свиването а търсенето са се отразили отрицателно на състоянието на промишлеността на Съюза и че са увеличили вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Това обаче не намалява ощетяващото вредоносно въздействие на дъмпинговия внос на ниски цени от Китай върху пазара на Съюза през разглеждания период. С други думи, икономическата криза през РП е допринесла за засилването на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, но във всички случаи вносът от КНР е нанесъл вредата, която се смята за съществена по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент. Следователно това твърдение бе отхвърлено.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(105)
Нито едно от твърденията, представени от заинтересованите страни, не доказва, че въздействието на фактори, различни от дъмпинговия внос от КНР, е от такова естество, че да се наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и установената вреда. Предвид горепосоченото и поради отсъствието на други становища, които все още да не са били разгледани, се стига до заключението, че дъмпинговият внос от КНР е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
(106)
Заключенията относно причинно-следствената връзка, обобщени в съображения 117-119 от регламента за временните мерки, се потвърждават.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(107)
Предвид становищата на страните Комисията извърши допълнителен анализ на всички твърдения, които имат отношение към интереса на Съюза.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(108)
Жалбоподателите отново изтъкнаха, че налагането на антидъмпингови мерки е от основно значение, за да може промишлеността на Съюза да продължи да бъде жизнеспособна и да функционира и за в бъдеще, тъй като ерозията на цените, причинена от дъмпинговия внос от КНР, е засегнала сериозно продажбите, рентабилността и способността за инвестиране на промишлеността на Съюза. Поради отсъствието на други конкретни становища по този въпрос съображения 122-126 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Интерес на несвързаните вносители в Съюза
(109)
Поради отсъствието на други конкретни становища по този въпрос съображения 127 и 128 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. Интерес на ползвателите
(110)
След налагането на временните мерки редица ползватели и асоциации на ползватели, които не бяха изразили становище по време на предварителния етап, заявиха своя интерес и изразиха становища.
(111)
Много ползватели изразиха същите общи становища по някои от въпросите, които вече бяха анализирани в регламента за временните мерки, без да предоставят нова информация за тях или допълнителни доказателства в подкрепа на твърденията си. По други въпроси обаче бе получена нова информация, която впоследствие бе анализирана.
(112)
Редица заинтересовани страни заявиха, че оказаното от ползвателите съдействие не е представително за сложността на сектора и че повечето ползватели са малки или средни дружества, чието положение и гледна точка не са били взети под внимание при анализа на интереса на Съюза.
(113)
В тази връзка на първи място следва да се припомни, че 13 ползватели попълниха въпросник, а няколко други представиха в допълнение и становища. Освен това редица асоциации, действащи от името на ползватели, представиха становища. Също така много от тези заинтересовани страни представиха вижданията си по време на изслушване. След коригиране на броя поради изключването на преждите от обхвата на продукта оказалите съдействие ползватели представляваха около 24 % от вноса на разглеждания продукт. Такова ниво на съдействие се смята за представително.
(114)
Въпреки това се признава, че повечето ползватели, попълнили предназначения за тях въпросник, са по-скоро големи по размер дружества. В това отношение Комисията е зависима от съдействието, което ѝ е било оказано в крайна сметка. Въпреки това се смята, че благодарение на съдействието, оказано от няколко асоциации (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF), тревогите на малките и средните дружества са били изразени и са били взети под внимание.
(115)
Редица ползватели и една асоциация оспориха направената в съображение 130 от регламента за временните мерки оценка на Комисията относно броя на заетите лица в промишления сектор, който е ползвател на стъклени влакна. В тази връзка следва да се припомни, че в съображение 130 от регламента за временните мерки Комисията оценява общия брой на работещите в цялата промишленост надолу по веригата на промишлеността на Съюза, съставена от дружества, използващи продукти от стъклено влакно, включително производството на продукти надолу по веригата, на приблизително 50 000 до 75 000 души. Според посочените по-горе заинтересовани страни този брой може да достигне общо 200 000 до 250 000 души и от тях бе поискано да обосноват тези оценки. Въпреки че една асоциация (European Boating Industry) представи известни данни в подкрепа на тази оценка, свързани със сектора на строенето на лодки, не бяха представени убедителни доказателства, чрез които да се установи връзка между тези данни за заетостта и разглеждания продукт и сходния продукт.
(116)
Във всеки случай установяването на интереса на ползвателите на стъклени влакна въз основа на такива общи данни, които включват общия брой на заетите лица на всички равнища надолу по веригата на промишлеността на Съюза, включително подразделенията на мултинационални дружества, които нямат никаква връзка с продуктите от стъклено влакно, ще засегне сериозно правдоподобността на анализа на интереса на Съюза.
(117)
Следва също така да се припомни, че, както е посочено в съображение 130 от регламента за временните мерки, според Комисията броят на заетите лица в подразделенията, ползватели на стъклени влакна, на онези дружества, които са използвали китайски стъклени влакна през РП, е бил около 27 000 души. Тази оценка е изготвена въз основа на подробните данни, които ползвателите са представили в отговорите си на въпросника конкретно за заетостта на Съюза в тези подразделения. Тя е получена, като тези цифри са събрани и екстраполирани към целия внос на разглеждания продукт от Китай през РП. Екстраполирането е въз основа на дела на съдействащите ползватели по отношение на целия внос на разглеждания продукт от Китай през РП.
(118)
Накрая, в тази връзка следва също така да се отбележи, че вследствие на изключването на преждите от обхвата на продукта посочената по-горе оценка трябваше да бъде преразгледана. В резултат на преразглеждането заетостта бе изчислена на около 22 000 души.
3.1. Въздействие на произтичащите от митата разходи върху рентабилността на ползвателите
(119)
Редица ползватели заявиха, че в съображения 132-136 от регламента за временните мерки Комисията е подценила въздействието на временното антидъмпингово мито върху рентабилността, а оттам и върху жизнеспособността на европейския промишлен отрасъл с ползватели. Според тях действителното въздействие е много по-голямо, като нивото на временното мито е застрашило съществуването на много от тези предприятия в Съюза.
(120)
В тази връзка е важно да се отбележи, че икономическата оценка в регламента за временните мерки бе направена въз основа на икономическите данни, предоставени от ползвателите, оказали съдействие при разследването. В действителност това бе единствената налична информация по въпроса, която можеше да бъде проверена. Голям брой ползватели разкритикуваха оценката, но само един от тях предостави допълнителна информация, която би могла да се използва за изготвянето на по-точен анализ. Във всеки случай въпросната страна е ползвател на прежди и подадената от нея информация в крайна сметка не бе използвана при анализа на въздействието на разходите.
(121)
Направени бяха допълнителни заявления, според които въздействието върху малките и средните ползватели е по-голямо от посоченото. Въпреки това тези ползватели не оказаха пълно съдействие и конкретните доказателства, които бяха предоставени по този въпрос, бяха малко. Сред оказалите съдействие ползватели действително има няколко мултинационални дружества, по отношение на които отражението на митата вероятно е по-ограничено. Въпреки това, за да се изключи този изкривяващ ефект при изчисляването, на окончателния етап Комисията определи какво е средното въздействие върху разходите само за използващото стъклени влакна подразделение на съдействащите ползватели вместо на целите дружества - вж. съображение 123 по-долу.
(122)
Вследствие на изключването на преждите от обхвата на продукта оценката, направена на предварителния етап, трябваше да бъде преразгледана, като от анализа се изключват дружествата, използващи прежди. Освен това в оценката трябваше да бъдат внесени допълнителни изменения във връзка с нивата на митата, които следва да бъдат приложени (вж. съображение 139 по-долу).
(123)
Предвид посочените по-горе преразглеждания изчисленото въздействие на митото върху промишления отрасъл с ползватели ще бъде средно едва около 0,5 до 2,3 процентни пункта от печалбата на използващите стъклени влакна подразделения на ползвателите. Следователно въздействието ще се окаже много по-слабо от очакваното на предварителния етап, а може би дори и незначително, тъй като е малко вероятно слабо повишаване на себестойността като това, което евентуално ще бъде предизвикано от предварително наложените митнически ставки, да не може да бъде прехвърлено изцяло или поне частично.
(124)
Действително, що се отнася до способността за прехвърляне на повишаването на себестойността, от жалбоподателя бе получена информация във връзка с промените в себестойността на смолите - друг важен разход за ползвателите, който понякога представлява дори по-голямата част от себестойността на композитните крайни продукти. Според тази информация, ако продажната цена на стъклените влакна (себестойността за ползвателите) се е запазила стабилна за много дълъг период от време, то за същия период себестойността на смолите се е увеличила двойно. От края на 2009 г. увеличаването на цените на смолите отново ще е съществено. Въпреки това значително повишаване на цената ползвателите продължиха да купуват тази основна суровина и да продават крайните си продукти, като същевременно продължиха да са конкурентоспособни. Следователно има вероятност те да са успели да прехвърлят поне част от повишаването на себестойността върху клиентите си. Ако такова значително повишаване на себестойността може (отчасти) да бъде прехвърлено върху клиентите, няма причина това да не може да бъде направено и с антидъмпинговото мито върху стъклените влакна на нивото на отстраняване на вредата.
(125)
Някои страни изтъкнаха, че ползвателите, сред които и групи на световно равнище, преместват или ще преместят производството си извън Съюза, което може да доведе до изгубването на работни места сред ползвателите от Съюза; това може да има отражение и върху клиентите на ползвателите, както и върху производителите на пластмаси, които също доставят материали на ползвателите на стъклени влакна, произвеждащи композитни материали. Това обаче е възможна последица от налагането на мита върху който и да е междинен продукт, а не само върху стъклените влакна. Ползвателите надолу по веригата могат също така да кандидатстват за закрила в рамките на антидъмпинговата процедура, както това вече се случи за мрежестите тъкани от стъклени влакна. Във всеки случай изтъкването на всяко подобно въздействие ще се окаже много ограничено поради нивата на митата, които ще бъдат приложени (вж. съображение 139 по-долу).
(126)
Предвид посоченото по-горе може да се направи заключението, че оцеляването на нито един от ползвателите, оказали съдействие при разследването и представили икономически данни, които Комисията е успяла да разгледа, не е застрашено вследствие на увеличаването на разходите, предизвикано от предложените мерки.
3.2. Сигурност на доставките
(127)
Няколко ползватели изтъкнаха отново, че сигурността на доставките на пазара на Съюза е застрашена и че антидъмпинговите мерки допълнително са влошили тази ситуация. Те подкрепиха твърдението си с доказателства, като подчертаха неспособността на промишлеността на Съюза да осигури доставки на стъклени влакна за промишления отрасъл с ползватели в искания обем и на исканите цени. В същия дух изявлението на Комисията, че неизползваният капацитет на ЕС е достатъчно голям, за да замени вноса от КНР, бе окачествено като опростено и неоснователно.
(128)
Въпросът бе анализиран по-подробно. Жалбоподателят предостави също така нова информация за обема на производството, използването на капацитета и търсенето. От анализа на така получената информация бе потвърдено, че наистина през първата половина на 2010 г. е имало трудности при доставянето на някои продукти, произвеждани от промишлеността на Съюза, поради недостига на складови наличности вследствие на възстановяването на пазара след икономическата криза. Междувременно обаче и в съответствие с очакванията в това отношение, отразени в регламента за временните мерки (съображения 145-149), увеличаването на търсенето, изглежда, се е стабилизирало и бяха предоставени доказателства, че през 2010 г. доставчиците в ЕС значително са повишили производството си, което е налично незабавно. Също така бе съобщено за допълнително увеличаване на производствения капацитет на промишлеността на Съюза в краткосрочен и в средносрочен план. Освен това бяха представени доказателства за значително увеличаване на производствения капацитет в редица други държави производителки извън Съюза.
(129)
Актуализираните данни за производството и за производствения капацитет по отношение на преждите не бяха толкова успокоителни; в независимо пазарно проучване също се подчертава, че ситуацията по отношение на доставките на прежди определено не е толкова благоприятна. Поради изключването на преждите от обхвата на продукта обаче този проблем вече не е от значение.
(130)
Редица ползватели заявиха също така, че някои производители от Съюза са увеличили значително цените на някои продукти непосредствено преди публикуването на регламента за временните мерки и са започнали да настояват за увеличаване на цените при поискване на допълнителни количества от ползвателите. Също така бе посочено, че някои производители от Съюза са се съгласявали да подпишат само краткосрочни договори (за по-малко от една година) за разлика от преди. В подкрепа на това бяха предоставени някои доказателства, което беше възприето от ползвателите като потвърждение на факта, че промишлеността на Съюза няма да е в състояние да осигури исканите от пазара количества на приемливи цени.
(131)
В тази връзка следва да се отбележи, че след налагането на антидъмпинговите мерки може да се очаква известно повишаване на цените на пазара на Съюза. Следователно не е необичайно да се наблюдава и известно увеличаване на цените, практикувани от страна на производителите от Съюза. Що се отнася до краткосрочните договори, това е въпрос между купувача и продавача и не е непременно свързан с временен недостиг на доставките, а може да бъде обяснен с множество други фактори, засягащи пазара. Във всеки случай, както вече бе посочено в съображение 128 по-горе, ситуацията по отношение на доставката на стъклени влакна, изглежда, се нормализира през 2010 г. Поради тези причини посочените по-горе твърдения се отхвърлят.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(132)
Въз основа на посоченото по-горе заключенията в съображения 150 и 151 от регламента за временните мерки се потвърждават и се стига до окончателното заключение, че след претегляне на предимствата и недостатъците не съществуват неоспорими доводи срещу налагането на окончателни антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
З. ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(133)
Жалбоподателят заяви, че целевата печалба от 5 %, която бе определена на предварителния етап, е прекалено ниска и повтори виждането си, че ниво между 12 и 15 % е по-оправдано, като се има предвид фактът, че свързаната с производството на стъклени влакна промишленост е много капиталоемка. Според него за постигането на добра възвръщаемост на капитала и осъществяването на нови инвестиции е необходимо много по-високо ниво на рентабилност. Въпреки това не бяха представени убедителни доказателства за посоченото по-горе твърдение, вследствие на което се заключава, че определеният на предварителния етап марж на печалбата от 5 % следва да бъде запазен.
(134)
Що се отнася до определянето на нивото на отстраняване на вредата, както вече бе посочено в съображение 71 по-горе, промените в методологията, които се отразиха на изчисляването на подбиването на цените, а именно i) изключването на преждите; ii) групирането на видовете на продукта; и iii) корекцията, свързана с разходите след вноса, бяха приложени и по отношение на изчисляване на нивото на отстраняване на вредата.
(135)
За да се изключат преждите и да се вземат предвид особеностите на всяка група от продукти (ровинги, нарязани снопчета и матове) при анализа на вредата, Комисията използва подробната финансова информация, представена от включените в представителната извадка производители от Съюза за всеки вид на продукта. В тази връзка бяха използвани отделните финансови данни за основните групи от продукти (ровинги, нарязани снопчета и матове) вместо общите данни, които бяха използвани в предварителните изчисления и които включваха преждите (вж. съображение 155 от регламента за временните мерки). Полученият от изчислението резултат отразява по-добре ситуацията на пазара и взема под внимание, доколкото е възможно, преразгледания обхват на продукта и особеностите на основните видове на продукта.
(136)
Посочените по-горе промени доведоха до съществено преразглеждане на предварителните нива на отстраняване на вредата.
2. Окончателни мерки
(137)
В контекста на посоченото по-горе се смята, че в съответствие с член 9 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт.
(138)
Тъй като понастоящем нивата на отстраняване на вредата са по-ниски от установените дъмпингови маржове, окончателните мерки следва да бъдат въз основа на нивото на отстраняване на вредата.
(139)
Въз основа на посоченото по-горе митническата ставка, изразена като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, е следната:
Производител износител
Предложено антидъмпингово мито (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Всички останали дружества
13,8
(140)
Индивидуалната за всяко дружество ставка на антидъмпинговото мито, посочена в настоящия регламент, беше определена въз основа на заключенията от настоящото разследване. Следователно тя отразява ситуацията, установена по време на разследването по отношение на разглежданото дружество. Така тази митническа ставка (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилага изключително върху вноса на продукти с произход от засегнатата държава и произведени от посоченото дружество. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително и от субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тази ставка и подлежат на обмитяване по ставката, приложима за „всички други дружества“.
(141)
Всяко искане за прилагане на тази индивидуална за всяко дружество ставка на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски единици) следва да се изпраща до Комисията (5). заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на местния пазар и износа, свързани например с промяната на наименованието или с промяната в структурите за производство и продажби. При необходимост регламентът ще бъде съответно изменян посредством обновяване на препратката към дружеството, което се ползва от индивидуална митническа ставка.
(142)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото, приложимо за цялата държава, следва да се прилага не само за несъдействащите производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през ПР.
3. Окончателно събиране на временните мита
(143)
С оглед размера на установения дъмпингов марж и предвид нивото на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени посредством временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на сумата на наложените окончателни мита. Тъй като понастоящем преждите са изключени от обхвата на продукта (вж. съображения 13-24), сумите, които бяха временно обезпечени върху вноса на прежди, следва да бъдат освободени. Тъй като окончателните ставки на митото са по-ниски от временните ставки на митото, временно обезпечените суми, превишаващи окончателната ставка на антидъмпинговото мито, следва да бъдат освободени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; на ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено в стандарт ISO 1887); и на матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, понастоящем включени в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 и ex 7019 31 00 (кодове по ТАРИК 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 и 7019310099), и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Всички други дружества
13,8
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Освобождават се сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 812/2010 върху вноса на прежди от нишки от стъклено влакно, с изключение на прежди, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено от стандарт ISO 1887), понастоящем включени в код по КН ex 7019 19 10 (кодове по ТАРИК 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 и 7019191079), и с произход от Китайската народна република.
2. Окончателно се събират сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 812/2010 върху вноса на нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; на ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено от стандарт ISO 1887); и на матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, понастоящем включени в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 и ex 7019 31 00 (кодове по ТАРИК 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 и 7019310099), и с произход от Китайската народна република. Обезпечените суми, които превишават ставките на окончателните антидъмпингови мита, се освобождават.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 9 март 2011 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 248/2011 AL CONSILIULUI
din 9 martie 2011
de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite asupra importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Republica Populară Chineză
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. MĂSURI PROVIZORII
(1)
Comisia, prin Regulamentul (UE) nr. 812/2010 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), a instituit o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”).
(2)
Procedura a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la 3 noiembrie 2009 (denumită în continuare „plângerea”) de către Asociația Europeană a Producătorilor de Fibră de Sticlă (European Glass Fibre Producers Association - AFPE, redenumită în prezent „GlassFibreEurope”) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele producătorilor care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 50 %, din producția totală a Uniunii de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu.
(3)
Se reamintește faptul că, astfel cum este prevăzut în considerentul 14 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2008 și 30 septembrie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
B. PROCEDURA ULTERIOARĂ
(4)
Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri provizorii (denumită în continuare „comunicarea constatărilor provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părților care au solicitat acest lucru li s-a acordat posibilitatea de a fi audiate.
(5)
Comisia a continuat să caute toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. Pe lângă verificările menționate în considerentul 11 din regulamentul provizoriu, o verificare suplimentară a fost efectuată la localurile societății Saertex din Saerbeck, Germania, unul dintre utilizatorii de fibră de sticlă care a cooperat prin trimiterea răspunsului la un chestionar al utilizatorului.
(6)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează recomandarea de a institui o taxă antidumping definitivă pentru importurile de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din RPC și de a percepe definitiv sumele depuse cu titlu de taxe provizorii, revizuite în conformitate cu prezentul regulament („comunicarea constatărilor finale”). Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă de timp în care să poată prezenta observații ulterioare acestei informări.
(7)
Observațiile orale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și luate în considerare după caz.
1. Domeniul de aplicare al anchetei: importuri originare din Malaysia, Taiwan și Turcia
(8)
Un producător-exportator a declarat că importurile de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Malaysia, Taiwan și Turcia ar fi trebuit să fie incluse în domeniul de aplicare al prezentei anchete. Acesta a susținut că excluderea acestor țări este discriminatorie, deoarece, conform constatărilor provizorii, volumul importurilor din aceste trei țări nu ar fi neglijabil și ar exista dovezi prima facie privind subcotarea prețului.
(9)
În acest sens, este de remarcat faptul că în etapa inițială nu au existat dovezi prima facie privind dumpingul, prejudiciul și legătura cauzală, conform cerințelor prevăzute la articolul 5 alineatul (2) din regulamentul de bază, care ar justifica deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile din aceste țări. Din contră, în ceea ce privește volumul importurilor, reclamanții au trimis informații conform cărora importurile și cotele de piață din alte țări au scăzut începând cu 2004.
(10)
Referitor la Malaysia, Taiwan și Turcia, analiza efectuată în etapa provizorie a confirmat că atât importurile din Taiwan, cât și cele din Turcia au scăzut în perioada luată în considerare (de la 2,0 % la 1,5 % și, respectiv, de la 2,9 % la 2,5 %), în timp ce importurile din Malaysia au crescut ușor, de la 1,0 % la 1,7 %. Deși nivelurile acestor importuri se situează peste nivelurile de minimis ale importurilor necesare conform articolului 5 alineatul (7) din regulamentul de bază, nu au fost îndeplinite alte cerințe pentru includerea acestor țări în anchetă. În special, nu au fost primite informații care ar putea sugera existența dumpingului din partea oricăreia dintre aceste țări. Prin urmare, se respinge solicitarea de a include Malaysia, Taiwanul și Turcia.
C. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(11)
Se reamintește faptul că, astfel cum prevede considerentul 15 din regulamentul provizoriu, produsul în cauză, astfel cum este descris în avizul de deschidere, este reprezentat de fire tăiate din fibră de sticlă, cu lungimea de maximum 50 mm; semitort din fibră de sticlă; șuvițe și fire de filamente din fibră de sticlă; și covorașe de filamente din fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din vată de sticlă, care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 și ex 7019 31 00 (denumit în continuare „produsul în cauză”).
(12)
În plus, astfel cum este prevăzut în considerentul 19 din regulamentul provizoriu, s-a hotărât ca firele să fie tratate în mod provizoriu ca făcând parte din produsul în cauză, deși acestea vor face obiectul unor investigații și considerente ulterioare din etapa finală.
1.1. Fire
(13)
Ulterior comunicării măsurilor provizorii, solicitarea de a exclude firele a continuat să fie investigată. Referitor la acest subiect, se reamintește faptul că înainte de instituirea măsurilor provizorii a fost primit un mare număr de cereri care solicitau excluderea firelor (a se vedea considerentele 18 și 19 din regulamentul provizoriu). În plus, după instituirea măsurilor provizorii, a fost primită din partea părților interesate o cantitate substanțială de informații suplimentare mai detaliate. Toate aceste observații au fost analizate în detaliu și sunt explicate mai jos.
(14)
Mai multe părți interesate au declarat că firele ar trebui să fie diferențiate de celelalte trei tipuri de produse de bază menționate în considerentul 17 din regulamentul provizoriu, deoarece: (i) firele ar avea proprietăți fizice și chimice diferite, (ii) procesul de producție a firelor și a celorlalte trei tipuri de produse de bază ar fi diferit și (iii) firele ar fi utilizate în alte scopuri.
(15)
Referitor la argumentele (i) și (ii), au fost trimise dovezi care arată că există caracteristici distinctive ale semitorturilor, ale fibrelor tăiate și ale covorașelor, pe de o parte, și ale firelor, pe de altă parte. Mai exact, informațiile indicau faptul că firele tăiate și covorașele sunt în mod normal fabricate din semitorturi, și nu din fire. După comunicarea constatărilor finale, industria Uniunii a contestat această separare, susținând că unele fire tăiate speciale ar fi de fapt fabricate din fire. Cu toate acestea, existența unor fire tăiate speciale fabricate din fire nu implică faptul că firele ar trebui încadrate la definiția produsului în cauză (a se vedea, de asemenea, considerentul 20 de mai jos).
(16)
Referitor la prima solicitare privind proprietățile chimice și fizice diferite, o parte interesată a trimis un studiu efectuat de un institut de cercetare renumit. Studiul menționat a comparat, printre altele, proprietățile fizice și chimice ale semitorturilor și ale firelor. După comunicarea constatărilor finale, au fost formulate anumite rezerve referitoare la rezultatele acestei comparații care, la rândul lor, au dus la primirea unor observații importante din partea unor utilizatori de fire. Din aceste informații se poate trage concluzia că un component chimic esențial al semitorturilor, al covorașelor și al firelor tăiate este „silanul”, un agent chimic de cuplare care facilitează absorbția rășinii pentru matrice. Firele nu sunt fabricate în mod obișnuit cu un astfel de agent chimic, ci mai degrabă cu o substanță chimică amilacee pe bază de ulei („clei”) care se adaugă ca lubrifiant și agent protector pentru ca firele să poată rezista condițiilor riguroase ale țeserii de mare viteză. Spre deosebire de semitorturi, unde agentul de cuplare ajută la absorbția rășinii, „cleiul” respinge rășina. Referitor la proprietățile chimice de bază, s-a constatat, de asemenea, că materia primă de sticlă pentru fire are o compoziție mai stabilă și o uniformitate mai mare a dimensiunii particulelor în comparație cu materiile prime utilizate la celelalte tipuri de produse.
(17)
Din punct de vedere al proprietăților fizice, firele par să nu aibă aceleași proprietăți fizice de bază cu alte tipuri de produse. În primul rând, în general este recunoscut faptul că firele reprezintă un material mai fin cu un diametru al fibrelor și o densitate liniară mult mai mici decât în cazul semitorturilor. În al doilea rând, firele reprezintă singurul tip de produs răsucit (deși există și fire complet nerăsucite).
(18)
În ceea ce privește a doua afirmație referitoare la diferențele între procesele de producție, deși toate părțile recunosc că cele patru tipuri de produse de bază sunt fabricate din sticlă topită care conține nisip de silice, sodă, calcar, caolin și dolomită, trecută prin cutii termorezistente din aliaj platină-rodiu cu orificii multiple („filiere”), există diferențe importante ale procesului de producție a firelor în comparație cu celelalte produse care fac obiectul anchetei. În primul rând, pentru producția firelor sunt necesare o precizie mai mare și un control stabil al temperaturii, precum și un aport mai mare de energie, cu aplicarea unor parametri de control mai stricți (rezultatul trefilării etc.). Cu cât orificiile filierelor sunt mai mici, cu atât producția este substanțial mai mică în comparație cu alte produse. Prin urmare, furnalele sunt de obicei utilizate fie pentru producția de fire, fie pentru producția de semitorturi - într-adevăr, din motive economice, producătorii de fibră de sticlă nu alternează producția acestor două produse în același furnal. O altă diferență a procesului de producție constă în faptul că, ulterior procesului de trefilare, firele urmează un proces de răsucire.
(19)
Referitor la argumentul (iii) privind diferențele aplicațiilor, s-a constatat că proprietățile chimice diferite ale firelor, în comparație cu semitorturile, firele tăiate și covorașele, se datorează utilizărilor diferite ale firelor. Deși inițial s-a ajuns la concluzia provizorie că „aproape toate tipurile diferite ale produsului în cauză (…) sunt utilizate în general în aceleași scopuri”, această chestiune a fost analizată în continuare pe baza comentariilor primite după comunicarea concluziilor provizorii și s-a stabilit că, în timp ce semitorturile, firele tăiate și covorașele erau utilizate pentru ranforsarea materialelor plastice în materialele compozite, firele erau utilizate în principal pentru producția unor materiale tehnologice mult mai ușoare pentru aplicații tehnice din țesături cum ar fi aplicațiile de izolare, protecție și filtrare de mare performanță. În anumite cazuri, firele pot fi utilizate și în scopuri de ranforsare, însă acestea reprezintă un număr de cazuri extrem de limitat; având în vedere costul relativ foarte ridicat al firelor comparativ cu cel al semitorturilor, chiar și aceste cazuri restrânse sunt puțin probabile din motive economice.
(20)
Având în vedere diferențele menționate mai sus, nu este surprinzător faptul că și pe piață firele sunt percepute în mod diferit în comparație cu celelalte trei produse. Într-adevăr, un raport de piață publicat de o revistă independentă specializată în produse din materiale compozite a fost trimis de ambii utilizatori și de industria Uniunii. Acest raport, care nu are nicio legătură cu prezenta procedură antidumping, explică în primul rând că, din motive de producție și utilizări, trebuie făcută o distincție între fire și semitorturi. În continuare, raportul analizează în detaliu capacitatea de producție a fibrelor de sticlă la nivel global pentru cele două grupuri: (i) semitorturi, fire tăiate și covorașe, luate împreună; și (ii) fire (3).
(21)
Referitor la posibila substituție a firelor cu celelalte tipuri de produse de bază, este de remarcat faptul că, așa cum s-a menționat în considerentul 19 din regulamentul provizoriu, acest lucru este teoretic posibil, deoarece firele ar putea fi utilizate într-un număr limitat de aplicații în locul celorlalte tipuri. Cu toate acestea, în urma unei analize suplimentare, Comisia a ajuns la concluzia că în practică acest lucru nu este deloc viabil din punct de vedere economic, din cauza diferenței substanțiale dintre costul de producție al firelor și costul de producție al celorlalte produse, ceea ce poate fi explicat prin diferențele existente în procesele de producție menționate în considerentul 18 de mai sus.
(22)
În plângerea care a stat la baza deschiderii prezentei anchete, s-a menționat în mod explicit că produsul în cauză are o funcție unică și, prin urmare, un scop sau o utilizare unică, și anume ranforsarea materialelor plastice în materialele compozite. Cu toate acestea, analiza de mai sus a stabilit că diferențele existente în procesul de producție al firelor comparativ cu semitorturile (și firele tăiate și covorașele) au drept rezultat existența unor proprietăți fizice și chimice de bază fundamental diferite, având în vedere diferitele aplicații ale firelor, inclusiv alte câteva utilizări în afara materialelor compozite. Observațiile primite în acest sens după comunicarea constatărilor finale nu au fost în măsură să schimbe această concluzie.
(23)
Având în vedere cele de mai sus, se acceptă cererea de a exclude firele în baza proprietăților fizice și chimice diferite și în baza utilizărilor diferite în comparație cu semitorturile, firele tăiate și covorașele. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia că firele ar trebui excluse din definiția produsului în cauză, astfel cum este definit în regulamentul provizoriu. În consecință, firele sunt excluse definitiv din procedură.
(24)
De asemenea, este de remarcat faptul că o parte interesată a trimis o cerere de excludere a firelor subțiri, însă aceasta nu mai prezintă relevanță, având în vedere excluderea tuturor firelor din definiția produsului.
1.2. Semitorturi texturate
(25)
O parte interesată a solicitat excluderea semitorturilor texturate. Solicitarea respectivă s-a bazat pe argumentul că semitorturile texturate ar trebui tratate conform aceluiași principiu ca și în cazul semitorturilor impregnate, deoarece produsul nu mai este un semitort, ci un produs din aval.
(26)
În acest sens este importantă repetarea motivului pentru care au fost excluse anumite semitorturi impregnate. Într-adevăr, anumite semitorturi și fire au fost excluse, deoarece aceste tipuri au fost tratate în mod special prin acoperire și impregnare și au o pierdere la calcinare de peste 3 %, ceea ce le conferă proprietăți fizice și chimice diferite.
(27)
Referitor la semitorturile texturate, se înțelege că acestea sunt semitorturi care nu sunt acoperite sau impregnate și care au o pierdere la calcinare între 0,3 % și 0,13 %. Prin urmare, acestea sunt în mod clar produse diferite în comparație cu semitorturile impregnate care au fost excluse în etapa provizorie. În al doilea rând, s-a constatat că, la fel ca și în cazul celorlalte semitorturi, al firelor tăiate și al covorașelor, semitorturile texturate sunt utilizate în primul rând pentru ranforsarea materialelor plastice în materialele compozite. Prin urmare, acestea sunt cuprinse în mod clar în definiția produsului din plângere și din avizul de deschidere al prezentei proceduri și nu par să existe motive care să justifice excluderea acestora.
(28)
Prin urmare, se ajunge la concluzia că semitorturile texturate se încadrează în mod clar și incontestabil în definiția produsului din prezenta procedură, iar solicitarea de excludere a acestora din definiția respectivă nu are o bază factuală suficientă și trebuie respinsă.
1.3. Concluzie
(29)
Nu au fost trimise alte solicitări cu privire la definiția produsului.
(30)
Având în vedere cele de mai sus, s-a considerat ca fiind adecvată revizuirea definiției produsului stabilită în regulamentul provizoriu. Prin urmare, produsul în cauză se definește în mod definitiv ca fire tăiate din fibră de sticlă, având o lungime de maximum 50 mm; semitort din fibră de sticlă, cu excepția semitorturilor din fibră de sticlă care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la calcinare de peste 3 % (determinată conform standardului ISO 1887); și covorașe din filamente de fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din lână de sticlă.
2. Produsul similar
(31)
În absența oricărei solicitări sau observații relevante și luând în considerare constatările prevăzute în considerentele 13-23 de mai sus, concluziile din considerentul 20 din regulamentul provizoriu se confirmă.
D. DUMPINGUL
1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”)
(32)
Ca urmare a publicării măsurilor provizorii, un producător-exportator/grup de producători-exportatori căruia nu i-a fost acordat TEP și-a reiterat dezacordul în legătură cu refuzul cererii sale pentru acordarea TEP. Cu toate acestea, producătorul-exportator/grupul de producători-exportatori în cauză a repetat argumentele anterioare pe care le-a adus deja în cadrul procedurii, fără să prezinte argumente noi. Se reamintește faptul că, astfel cum s-a explicat în regulamentul provizoriu, aceste argumente au fost deja analizate în detaliu în comunicarea individuală cu producătorul-exportator/grupul de producători-exportatori în cauză.
(33)
Mai mult, în urma comunicării constatărilor finale, producătorul-exportator/grupul de producători-exportatori în cauză a afirmat că noile dovezi pe care le-a trimis nu au fost luate în considerare de către Comisie. În acest sens este de remarcat faptul că dovezile la care se face referire reprezintă numai trimiterea unor documente în sprijinul argumentului, care a fost deja formulat și la care s-a răspuns, referitor la compunerea consiliului de administrație al societății. Prin urmare, nu au fost prezentate dovezi noi care ar pune sub semnul întrebării decizia de refuzare a cererii de acordare a TEP pentru producătorul-exportator/grupul de producători-exportatori în cauză.
(34)
În consecință, se confirmă definitiv constatările provizorii referitoare la cererea pentru acordarea TEP pentru producătorul-exportator/grupul de producători-exportatori în cauză.
(35)
În lipsa oricărei alte observații, se confirmă definitiv conținutul considerentelor 21-29 din regulamentul provizoriu referitor la TEP.
2. Tratamentul individual (denumit în continuare „TI”)
(36)
În urma comunicării concluziilor provizorii, același producător-exportator/grup de producători-exportatori care a trimis observații privind decizia referitoare la TEP nu a fost de acord cu refuzul cererii sale pentru TI. Acesta a afirmat că nu au fost oferite motive suficiente de către Comisie care să sprijine refuzul cererii sale pentru TI.
(37)
În acest sens se reiterează faptul că, astfel cum se specifică în considerentul 26 din regulamentul provizoriu, în partea referitoare la analiza TEP, majoritatea directorilor din consiliul de administrație al acestei societăți au fost numiți de o societate cu capital majoritar de stat. Prin urmare, nu se poate exclude o intervenție semnificativă a statului în procesul decizional al acestui producător-exportator.
(38)
În consecință, având în vedere că acest producător-exportator nu a reușit să demonstreze că a fost suficient de independent față de stat, s-a confirmat că acesta nu îndeplinește criteriile de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază și, prin urmare, cererea sa pentru TI trebuie respinsă.
(39)
În urma comunicării constatărilor finale, producătorul-exportator menționat și ceilalți producători-exportatori cărora nu le-a fost acordat TI au afirmat că decizia de refuzare a TI nu a fost în conformitate cu raportul grupului OMC privind litigiul DS 397 referitor la măsurile antidumping definitive asupra anumitor elemente de fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză. În acest sens, trebuie remarcat faptul că raportul grupului mai sus menționat nu este încă finalizat, deoarece acesta nu a fost adoptat de organul de soluționare a litigiilor. Mai mult, perioada de recurs împotriva raportului grupului încă nu a expirat. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
(40)
În consecință și în absența altor observații referitoare la TI, conținutul considerentelor 30-33 din regulamentul provizoriu se confirmă definitiv și se stabilește în mod definitiv că TI nu se acordă niciunui producător-exportator/grup de producători-exportatori inclus în eșantion căruia i-a fost refuzat TEP.
3. Valoarea normală
3.1. Stabilirea valorii normale pentru producătorul-exportator sau grupul de producători-exportatori căruia i s-a acordat TEP
(41)
În urma comunicării constatărilor provizorii, producătorul-exportator/grupul de producători-exportatori căruia i-a fost acordat TEP a afirmat că pentru tipurile de produse care nu au fost vândute în cantități reprezentative pe piața internă (sau nu au fost vândute deloc), valoarea normală a produsului similar ar trebui calculată pe baza unei valori normale construite, și nu astfel cum a procedat Comisia în etapa provizorie, și anume utilizarea, pentru valoarea normală, a prețurilor reprezentative de pe piața internă pentru tipurile care prezintă caracteristici asemănătoare (ajustate în mod corespunzător).
(42)
Afirmația a fost acceptată și, în consecință, valoarea normală pentru tipurile nereprezentative (și anume cele pentru care vânzările pe piața internă au constituit mai puțin de 5 % din vânzările la export în Uniune sau care nu au fost vândute deloc pe piața internă) a fost calculată pe baza costului de producție pe tip de produs plus o sumă pentru costurile de vânzare, generale și administrative și pentru profit. În cazul în care au existat vânzări pe piața internă, s-a utilizat profitul tuturor tranzacțiilor de pe piața internă pe tip de produs pentru tipurile de produs în cauză [deoarece s-a constatat că toate tranzacțiile vânzărilor pe piața internă a acestor tipuri de produse au fost profitabile, testul prevăzut la articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază a fost satisfăcut în mod clar]. În cazul în care nu au existat vânzări pe piața internă, s-a utilizat un profit mediu. Pentru un tip de produs pentru care nu au fost furnizate costuri de producție, s-a utilizat valoarea normală construită a unui tip care prezintă caracteristici asemănătoare.
(43)
Pentru tipurile de produse rămase, s-a examinat ulterior dacă fiecare tip de produs în cauză, vândut pe piața internă în cantități reprezentative, ar putea fi considerat ca fiind vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază, astfel cum se precizează în considerentele 37-40 din regulamentul provizoriu.
(44)
Ancheta ulterioară a stabilit că vânzările profitabile pentru numai câteva tipuri de produs comparabile reprezentau mai mult de 80 % din vânzările interne totale și, astfel, toate vânzările interne au putut fi utilizate la calcularea prețului mediu pentru valoarea normală a acestor tipuri de produse. Pentru tipurile de produs rămase s-au folosit numai vânzările profitabile.
(45)
În urma comunicării constatărilor finale, producătorul-exportator/grupul de producători-exportatori căruia i-a fost acordat TEP a afirmat că metodologia utilizată pentru construirea valorii normale pentru tipurile de produs nereprezentative astfel cum se precizează în considerentul 42 de mai sus, adică utilizând profitul tranzacțiilor profitabile cu tipurile de produse în cauză, ar fi contrară articolului 2 alineatul (6) din regulamentul de bază. Acesta a afirmat în continuare că utilizarea profitului mediu al tuturor tranzacțiilor profitabile cu toate tipurile de produse reprezintă o metodă consacrată pentru construirea valorii normale pentru un anumit tip de produs și că orice modificare a acestei practici încalcă principiul securității juridice.
(46)
Este de remarcat faptul că metodologia descrisă în considerentul 42 este în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, conform căruia sumele pentru profit trebuie să se bazeze pe date reale referitoare la vânzări, în cadrul operațiunilor comerciale normale, ale produsului similar de către exportator sau producător. Utilizarea expresiei „ale produsului similar” nu exclude împărțirea produsului care face obiectul anchetei în tipuri de produse, dacă este cazul. Mai mult, jurisprudența OMC aplicabilă (4) prevede că marja de profit efectivă, stabilită pentru tranzacțiile din cadrul operațiunilor comerciale normale cu tipurile de produse relevante pentru care valoarea normală a trebuit să fie construită, nu poate fi ignorată. De asemenea, este de remarcat faptul că producătorul-exportator/grupul de producători-exportatori nu a demonstrat că tranzacțiile cu tipurile de produse pentru care valoarea normală a trebuit să fie construită ar trebui să fie considerate ca nefăcând parte din operațiunile comerciale normale. În fine, trebuie remarcat faptul că metodologia descrisă mai sus este imparțială. Într-adevăr, în cazurile în care marja de profit a vânzărilor din cadrul operațiunilor comerciale normale ale tipului de produs în cauză este mai mică decât profitul mediu ponderat al vânzărilor tuturor tipurilor de produs din cadrul operațiunilor comerciale normale, pentru construirea valorii normale se utilizează marja de profit mai mică a tipului de produs în cauză. Prin urmare, afirmația este respinsă.
3.2. Stabilirea valorii normale pentru producătorii-exportatori sau grupurile de producători-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP
(a) Țară analogă
(47)
În urma comunicării constatărilor provizorii, o parte interesată a afirmat că Turcia nu ar trebui utilizată ca țară analogă și a sugerat utilizarea Malaysiei în acest sens. Această afirmație nu a fost motivată mai mult și, prin urmare, nu a fost luată în considerare.
(48)
Este de remarcat faptul că, în urma excluderii firelor din definiția produsului care face obiectul anchetei (a se vedea mai sus), faptul că firele nu sunt produse în Turcia nu mai reprezintă un obstacol în calea alegerii Turciei ca țară analogă, deoarece nu va fi nevoie de construirea unei valori normale pentru niciun tip de produs care face obiectul anchetei (a se vedea, de asemenea, considerentele 50 și 51 de mai jos).
(49)
Având în vedere cele de mai sus, se stabilește în mod definitiv că Turcia trebuie utilizată ca țară analogă în prezenta procedură.
(b) Determinarea valorii normale
(50)
În urma comunicării constatărilor provizorii, o parte a afirmat că valoarea normală pentru produsul similar din Turcia poate să nu fie exactă, deoarece structura costurilor societății cooperante din Turcia este distorsionată. Într-adevăr, ancheta a stabilit că societatea cooperantă din Turcia a avut costuri financiare semnificative care ar putea distorsiona calcularea valorii normale, în special atunci când aceasta este construită.
(51)
Prin urmare, pentru a se evita orice distorsiune care ar putea apărea la calculare, s-a decis să se grupeze tipurile de produse și să se distingă numai principalele caracteristici ale produsului. Această grupare a ameliorat comparabilitatea în termeni de volume de vânzări dintre produsul în cauză și produsul similar din Turcia, permițând utilizarea prețurilor efective în locul valorii normale construite atunci când ar trebui utilizate costurile de vânzare, generale și administrative (care pot fi distorsionate de costurile financiare).
4. Prețul de export și comparația prețurilor
(52)
În absența oricăror observații, se confirmă conținutul considerentelor 48-50 din regulamentul provizoriu referitor la stabilirea prețului de export și compararea prețurilor de export cu valoarea normală respectivă.
5. Marjele de dumping
(53)
În lipsa oricărei observații, se confirmă definitiv conținutul considerentelor 51-54 din regulamentul provizoriu referitor la metodologia generală pentru calcularea marjelor de dumping.
(54)
Având în vedere modificările de calculare a valorilor normale menționate mai sus și după corectarea unor erori de calcul, nivelul de dumping determinat în final, exprimat ca procent din prețul CIF net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este următorul:
Tabelul 1
Marjele de dumping
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. și Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Alte societăți cooperante
29,7 %
E. PREJUDICIUL
(55)
Este de remarcat faptul că, în urma excluderii firelor din definiția produsului (a se vedea considerentele 13-23 de mai sus), analiza prejudiciului a trebuit să fie adaptată la cele trei tipuri principale de produs rămase: semitorturi, fire tăiate și covorașe. Aceasta a necesitat revizuirea unor indicatori de prejudiciu, a volumului de importuri care fac obiectul unui dumping, precum și calcularea subcotării prețului și a nivelului de eliminare a prejudiciului.
1. Industria din Uniune
(56)
Referitor la definiția industriei din Uniune și la caracterul reprezentativ al eșantionului de producători din Uniune, nu au fost primite observații sau solicitări noi. Având în vedere aceasta și faptul că tipul de produs exclus din definiția produsului, și anume firele, reprezintă o proporție limitată din producția și vânzările producătorilor din Uniune, se confirmă concluziile considerentelor 56-58 din regulamentul provizoriu.
2. Consumul Uniunii
(57)
Referitor la consumul Uniunii, trebuie remarcat faptul că, astfel cum se precizează în considerentul 55 de mai sus, excluderea unuia dintre cele patru tipuri de produse principale, și anume firele, din definiția produsului a dus la o revizuire a volumelor de consum ale Uniunii.
(58)
Având în vedere revizuirea de mai sus, consumul total al Uniunii a evoluat după cum urmează în perioada luată în considerare:
Tabelul 2
Consumul Uniunii
2006
2007
2008
PA
Unități (tone)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indexat
100
105
104
77
(59)
Evoluția consumului de mai sus este similară evoluției observate pentru produsul care face obiectul anchetei astfel cum a fost definit în regulamentul provizoriu, și anume o creștere de circa 5 % în 2007-2008 și o scădere foarte semnificativă, cu 23 % în PA față de 2006.
3. Importurile provenite din țara în cauză
(60)
Având în vedere excluderea firelor din definiția produsului, a fost necesară revizuirea datelor referitoare la import.
(61)
O parte interesată a afirmat că importurile din RPC provenite de la producători afiliați industriei Uniunii ar fi trebuit să fie excluse din importurile în cauză.
(62)
În acest sens se reamintește mai întâi faptul că, așa cum s-a menționat deja în considerentul 58 din regulamentul provizoriu, în cursul PA volumul importurilor din RPC al producătorilor care au făcut parte din eșantion a reprezentat mai puțin de 4 % din totalul importurilor din RPC. Această cifră rămâne neschimbată în urma excluderii firelor din definiția produsului.
(63)
Având în vedere faptul că numai doi producători din Uniune au importat produsul în cauză din RPC în cursul PA, volumul exact al acestor importuri nu poate fi divulgat din motive de confidențialitate. În orice caz, chiar dacă volumul acestor importuri ar fi dedus din fiecare an al perioadei luate în considerare, evoluția volumelor importurilor și a cotelor de piață ar rămâne substanțial neschimbată. Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping ar fi mai mică, deși numai cu mai puțin de un punct procentual în fiecare an din perioada luată în considerare, și, prin urmare, aceasta nu ar afecta evoluția globală din perioada luată în considerare.
(64)
După excluderea firelor, datele revizuite privind importul sunt următoarele:
(a) Volume
Tabelul 3
Importurile din RPC (volume)
2006
2007
2008
PA
Unități (tone)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indexat
100
156
186
139
(b) Cota de piață
Tabelul 4
Importurile din RPC (cota de piață)
2006
2007
2008
PA
Cota de piață (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indexat
100
149
179
180
(65)
După aceste modificări, evoluțiile observate în etapa provizorie în ceea ce privește volumele importurilor de produs în cauză s-au schimbat într-o măsură limitată. Cu toate acestea, creșterea volumelor importurilor atât în termeni absoluți, cât și în termeni relativi, rămâne substanțială. Aceste importuri au crescut extrem de rapid în cursul perioadei luate în considerare, în special între 2006 și 2008 (cu 86 %), după care a avut loc o scădere a importurilor din RPC ca urmare a scăderii globale a cererii. Cu toate acestea, cota de piață a acestor importuri a continuat să crească între 2008 și PA, iar în toată perioada a crescut cu 6,3 puncte procentuale.
(c) Evoluția prețurilor
(66)
După excluderea firelor, prețul CIF mediu de import pentru produsul în cauză a scăzut semnificativ (cu aproximativ 3 %):
Tabelul 5
Importurile din RPC (prețuri)
2006
2007
2008
PA
Preț mediu/tonă (EUR)
901
907
945
909
Indexat
100
101
105
101
(67)
Cu toate acestea, tabelul de mai sus arată că evoluția prețurilor, substanțial stabile în cursul perioadei luate în considerare, nu s-a schimbat și, prin urmare, poate fi confirmată concluzia referitoare la evoluția prețurilor acestor importuri stabilită în regulamentul provizoriu.
(d) Subcotarea prețurilor
(68)
Referitor la calcularea subcotării prețurilor, a fost necesară revizuirea marjelor provizorii, deoarece excluderea firelor din definiția produsului a necesitat eliminarea vânzărilor corespunzătoare din calcularea prejudiciului.
(69)
Mai mult, astfel cum s-a procedat în partea referitoare la dumping din cadrul anchetei (a se vedea considerentele 50 și 51 de mai sus), s-a decis să se grupeze tipurile de produse și să se distingă numai principalele caracteristici ale produsului. Aceasta a dus la o creștere a volumului de importuri din RPC incluse în comparația cu vânzările produsului similar produs de industria din Uniune, asigurându-se astfel o mai bună reprezentativitate a calculelor privind subcotarea.
(70)
În final, s-a aplicat o ajustare pentru costurile postimport, deoarece aceste costuri sunt indispensabile pentru vânzarea produsului în cauză.
(71)
În urma modificărilor survenite în calcularea subcotării prețului ca urmare a (i) excluderii firelor, (ii) grupării tipurilor de produse și (iii) ajustării pentru costurile postimport, marjele de subcotare revizuite se ridică la maximum 18,2 %, în timp ce subcotarea medie a prețului este de 10,9 %. Modificările de mai sus au fost aplicate și calculării nivelului de eliminare a prejudiciului - a se vedea considerentul 134 din prezentul regulament.
(72)
În afara modificărilor menționate mai sus și în absența altor afirmații sau observații, se confirmă concluziile din considerentele 61-65 din regulamentul provizoriu.
4. Situația economică a industriei din Uniune
4.1. Revizuirea indicatorilor de prejudiciu ca urmare a excluderii firelor
(73)
Ca urmare a excluderii firelor din definiția produsului, a fost necesară ajustarea anumitor tabele din secțiunea D.4 din regulamentul provizoriu. În plus, a fost necesară o corecție minoră în datele privind vânzările unui producător inclus în eșantion. Trebuie remarcat faptul că firele au avut o prezență relativ limitată în producția și vânzările producătorilor incluși în eșantion. Prin urmare, cei mai afectați de aceste ajustări au fost indicatorii calculați pe baza tuturor producătorilor din Uniune (volume de vânzări și cota de piață). Într-o măsură mai mică, au fost afectate și prețurile medii de vânzare ale producătorilor incluși în eșantion. Cu toate acestea, evoluțiile observate, inclusiv pentru acești indicatori, rămân substanțial neschimbate față de constatările regulamentului provizoriu, astfel cum dovedesc tabelele de mai jos. Având în vedere prezența limitată a firelor în cadrul eșantionului de producători, indicatorii financiari [profitabilitate, randamentul investiției (RI), flux de lichidități și investiții] nu au fost afectați de excluderea firelor din definiția produsului. Din motive de transparență, toate tabelele referitoare la indicatorii de prejudiciu prevăzute în secțiunea D.4 din regulamentul provizoriu sunt prezentate mai jos, inclusiv cele care nu s-au schimbat.
(74)
Deoarece evoluția volumelor de producție ale producătorilor incluși în eșantion, în comparație cu cifrele prevăzute în regulamentul provizoriu, a fost afectată numai într-o măsură limitată (o creștere de 1 % pentru 2008 și PA) prin excluderea firelor din definiția produsului, se confirmă concluzia din considerentul 67 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 6
Industria din Uniune - producție
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Unități (tone)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indexat
100
103
102
64
(75)
Cifrele privind capacitatea de producție a industriei din Uniune au scăzut în general prin excluderea firelor, însă aceasta nu a avut niciun efect asupra evoluției și gradului de utilizare a capacității de producție. Prin urmare, se confirmă concluzia din considerentul 69 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 7
Industria din Uniune - capacitatea de producție
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Capacitate (tone)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indexat
100
100
102
89
Gradul de utilizare al capacității de producție (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indexat
100
103
100
71
(76)
Deoarece evoluția stocurilor producătorilor incluși în eșantion, în comparație cu cifrele prevăzute în regulamentul provizoriu, a fost afectată numai într-o măsură limitată (o creștere de 1 % pentru 2007, 2008 și PA) prin excluderea firelor din definiția produsului, se confirmă concluzia din considerentul 70 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 8
Industria din Uniune - stocuri
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Unități (tone)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indexat
100
83
140
93
(77)
Deși, în comparație cu volumele de vânzări raportate în regulamentul provizoriu, scăderea volumelor de vânzări începând cu 2006 este cu 1 % mai pronunțată în 2007 și 2008 și cu 3 % mai puțin pronunțată în PA, volumele de vânzări au continuat să scadă cu 27 % în cursul perioadei luate în considerare și, prin urmare, se confirmă concluziile din considerentele 71 și 72.
Tabelul 9
Industria din Uniune - vânzări UE (volume)
Toți producătorii UE
2006
2007
2008
PA
Unități (tone)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indexat
100
99
95
73
(78)
După excluderea firelor din definiția produsului, cota de piață UE a industriei Uniunii a scăzut de la 76,3 % la 71,9 % (în comparație cu o scădere de la 75,1 % la 69,5 %). Prin urmare, se confirmă concluziile din considerentul 73 din regulamentul provizoriu privind cota de piață a industriei din Uniune.
Tabelul 10
Industria din Uniune - cota de piață UE
Toți producătorii UE
2006
2007
2008
PA
Cota de piață UE (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indexat
100
95
92
94
(79)
Referitor la prețurile medii de vânzare, excluderea firelor din definiția produsului a avut ca rezultat, în general, prețuri medii de vânzare ușor mai mici. Cu toate acestea, evoluția este identică cu evoluția prețurilor de vânzare raportată în regulamentul provizoriu (cifrele sunt doar cu 1 % mai mari pentru 2008 și PA) și, prin urmare, se confirmă concluziile din considerentul 74 din regulamentul menționat.
Tabelul 11
Industria din Uniune - vânzări UE (prețuri medii)
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
EUR/tonă
1 163
1 154
1 181
1 147
Indexat
100
99
102
99
(80)
Cifrele privind ocuparea forței de muncă pentru producătorii din Uniune au fost ajustate pentru a exclude producția de fire. Reducerea relativ scăzută a cifrelor a lăsat evoluția neschimbată (cifrele au fost numai cu 1 % mai mari pentru 2008 și PA) și, prin urmare, se confirmă concluziile considerentului 75 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 12
Industria din Uniune - ocuparea forței de muncă
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Număr de angajați
4 050
3 851
3 676
3 275
Indexat
100
95
91
81
(81)
Productivitatea industriei din Uniune nu a fost afectată de excluderea firelor și, prin urmare, concluziile din considerentul 76 din regulamentul provizoriu pot fi confirmate.
Tabelul 13
Industria din Uniune - productivitate
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Tone/angajat
121
131
136
95
Indexat
100
108
113
79
(82)
Așa cum s-a menționat deja în considerentul 73 de mai sus, având în vedere prezența limitată a firelor în cadrul eșantionului de producători, indicatorii financiari enumerați mai jos nu au fost afectați de excluderea firelor din definiția produsului.
(83)
Costurile salariale în sensul salariilor medii anuale nu sunt afectate de excluderea firelor din definiția produsului și, prin urmare, se confirmă concluziile din considerentul 77 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 14
Industria din Uniune - costuri salariale
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Salarii anuale (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indexat
100
101
103
97
(84)
Profitabilitatea și RI nu sunt afectate de excluderea firelor din definiția produsului și, prin urmare, se confirmă concluziile din considerentele 78-81 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 15
Industria din Uniune - rentabilitatea și RI
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Profit net (ca % din cifra de afaceri)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
RI
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Situația fluxului de lichidități al industriei din Uniune nu este afectată de excluderea firelor din definiția produsului și, prin urmare, se confirmă concluzia din considerentul 83 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 16
Industria din Uniune - fluxul de lichidități
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Fluxul de lichidități (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indexat
100
50
22
-64
(86)
Situația nivelului investițiilor industriei din Uniune nu este afectată de excluderea firelor din definiția produsului și, prin urmare, se confirmă concluziile din considerentul 85 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 17
Industria din Uniune - investiții
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Investiții nete (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indexat
100
52
109
71
4.2. Observații primite ca urmare a comunicării constatărilor provizorii
(87)
O parte interesată a afirmat că prejudiciul (și cauzalitatea) ar fi trebuit să fie analizat(e) de către Comisie pe fiecare segment specific, și anume separat pentru fiecare tip principal de produs. Partea respectivă a considerat că tipurile principale de produse erau prea diferite unele de altele pentru a fi analizate împreună.
(88)
În primul rând trebuie reamintit faptul că orice concluzie privind dumpingul și prejudiciul poate fi formulată numai pentru produsul în cauză și produsul similar în ansamblu. Dacă există solicitări referitoare la definiția produsului în cauză, acestea ar trebui analizate în contextul respectiv și nu ar trebui să aibă ca rezultat analize separate ale prejudiciului în funcție de diferitele tipuri de produse care fac obiectul anchetei. Astfel cum se menționează în considerentele 13-23 de mai sus, definiția produsului a fost modificată în etapa finală a anchetei prin excluderea firelor. Orice concluzie privind dumpingul și prejudiciul poate fi formulată numai pentru acest produs în cauză nou definit și pentru produsul similar în ansamblu. Din aceste motive, solicitarea de mai sus nu poate fi acceptată.
(89)
Aceeași parte interesată a afirmat că datele prezentate privind industria din Uniune nu au fost coerente. În special, aceasta a considerat că Comisia a greșit prin faptul că uneori a furnizat date privind întreaga industrie din Uniune, în timp ce cu alte ocazii s-a făcut uz de date verificate referitoare numai la producătorii incluși în eșantion.
(90)
Referitor la această solicitare, în primul rând trebuie remarcat faptul că eșantionarea reprezintă o procedură prevăzută în mod special la articolul 17 din regulamentul de bază pentru cazurile în care nu este posibilă investigarea în detaliu a anumitor operatori economici. Eșantionul de producători din Uniune selectat a fost considerat reprezentativ pentru întreaga industrie din Uniune, iar părțile interesate nu au trimis nicio solicitare motivată care să afirme contrariul. Prin urmare, astfel cum s-a menționat deja în considerentul 66 din regulamentul provizoriu, toți indicatorii de prejudiciu, cu excepția celor privind volumele de vânzări și cotele de piață, au fost stabiliți pe baza informațiilor colectate și verificate în localurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Volumele de vânzări ale industriei din Uniune care cuprind toți producătorii din Uniune au fost necesare pentru calculul consumului din Uniune, în timp ce atât volumele de vânzări, cât și consumul din Uniune au fost necesare pentru determinarea cotei de piață a industriei din Uniune.
(91)
O altă parte interesată a afirmat că importurile din RPC provenite de la producători afiliați producătorilor din Uniune incluși în eșantion, astfel cum se menționează în considerentul 58 din regulamentul provizoriu, ar trebui să fie adăugate la vânzările producătorilor în cauză.
(92)
Având în vedere că produsele în cauză sunt doar revândute de către producătorii din Uniune în cauză, adăugarea acestor importuri la volumul de vânzări al acestora ar distorsiona calculele și, prin urmare, afirmația nu pare justificată. În orice caz, astfel cum s-a afirmat deja în considerentele 62 și 63 de mai sus, volumul acestor importuri este limitat. Astfel cum s-a menționat în aceleași considerente de mai sus, cotele de piață ar fi afectate, de asemenea, numai într-o măsură extrem de mică, iar evoluțiile indicatorilor de prejudiciu aferenți nu ar fi afectate.
(93)
O parte interesată a menționat că Comisia nu a explicat de ce vânzările pentru utilizările captive au fost incluse în cifrele privind vânzările industriei din Uniune. Aceasta a afirmat că piața captivă ar fi trebuit să fie analizată de Comisie în mod independent față de piața liberă.
(94)
În acest sens, este important de subliniat faptul că vânzările pentru utilizări captive au fost incluse în analiza privind volumele de vânzări și cota de piață ale industriei din Uniune, constatându-se că aceste vânzări au fost în competiție cu importurile. Într-adevăr, ancheta a stabilit că acele cantități destinate pentru utilizarea captivă de către societățile în cauză din Uniune pot fi, în principiu, înlocuite de fibră de sticlă achiziționată, de exemplu în cazul în care condițiile pieței și/sau considerente de ordin financiar ar declanșa o astfel de schimbare. Prin urmare, acestea au fost incluse în analiza pieței din Uniune. În orice caz, dacă vânzările captive ar fi excluse din analiză, evoluțiile vânzărilor nu ar suferi modificări semnificative.
(95)
Industria din Uniune a pus la îndoială prețurile medii de vânzare din Uniune ale industriei din Uniune, astfel cum sunt sintetizate în tabelul 10 din regulamentul provizoriu. Aceasta a bănuit existența unei erori de calcul și a afirmat că în realitate scăderea prețurilor de vânzare în cursul perioadei luate în considerare a fost mai pronunțată decât cifra raportată de 2 %. Ca urmare a acestei afirmații, calculul prețurilor medii de vânzare din Uniune ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost revizuit. Calculul s-a bazat pe prețurile de vânzare verificate și s-a constatat că acesta a fost corect. Cu toate acestea, având în vedere excluderea firelor din definiția produsului, a fost necesară recalcularea prețurilor medii de vânzare prin excluderea firelor, prețurile medii de vânzare revizuite fiind raportate în tabelul 11 de mai sus.
(96)
Doi dintre producătorii incluși în eșantion au pus la îndoială unele ajustări aplicate cifrelor de profitabilitate trimise de aceștia. Ajustările contestate se referă la transferuri în cadrul societății, modificări legate de contabilitate și anumite elemente extraordinare care au fost considerate de Comisie ca fiind elemente ce distorsionează inutil cifrele de profit rezultate. Ajustările au fost contestate, deoarece producătorii în cauză au considerat că, în consecință, nu au fost prezentate costuri importante, deși acestea au fost efectuate și, în anumite cazuri, pot fi chiar legate de importurile care fac obiectul unui dumping. Ajustările aplicate cifrelor de profitabilitate ale celor două societăți au fost revizuite și s-a constatat încă o dată că acestea au fost justificate. Prin urmare, acest argument trebuie respins.
(97)
În absența altor solicitări sau observații și cu modificările indicate în considerentele 55-80 de mai sus, se confirmă concluziile din considerentele 66-86 din regulamentul provizoriu.
5. Concluzie privind prejudiciul
(98)
În absența oricăror alte afirmații sau observații, se confirmă concluziile din considerentele 87-89 din regulamentul provizoriu.
F. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(99)
Unele părți au reiterat afirmația conform căreia, având în vedere volumul și prețurile importurilor din RPC, nu a existat o legătură de cauzalitate între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile în cauză. În special, s-a afirmat din nou că prețurile medii de import ale acestor importuri au rămas în mod substanțial stabile în cursul perioadei luate în considerare și că industria din Uniune a reușit să mențină profitabilitatea la niveluri apropiate de profitul vizat menționat în cursul anilor 2007 și 2008, când a avut loc cea mai semnificativă creștere a volumului de importuri din RPC.
(100)
Răspunsul la aceste afirmații a fost deja prevăzut în considerentele 94 și 95 din regulamentul provizoriu, care se confirmă. Mai mult, așa cum s-a indicat deja în considerentul 107 din regulamentul provizoriu, nu se poate trage concluzia că o legătură cauzală este întreruptă numai pe baza evoluției unui număr limitat de indicatori de prejudiciu care au fost analizați parțial în perioada luată în considerare; dimpotrivă, trebuie evaluată evoluția în ansamblu a tuturor indicatorilor de prejudiciu din întreaga perioadă luată în considerare. Analiza provizorie a arătat deja că importurile produsului în cauză au cauzat scăderea prețurilor pe piața Uniunii în cursul perioadei luate în considerare și a subcotat în mare măsură prețurile de vânzare ale industriei din Uniune în cursul PA. Prin urmare, industria din Uniune nu a reușit să atingă nivelurile necesare de profitabilitate, chiar și în perioade cu o cerere relativ ridicată, precum anii 2007 și 2008. În plus, importurile din RPC și-au mărit în mod constant cota de piață, în special în 2007, când piața fibrelor de sticlă din UE a crescut semnificativ. Această strategie agresivă de acaparare a cotei de piață prin vânzări persistente la prețuri care subcotează prețurile industriei din Uniune nu a dus la o deteriorare gravă a profitabilității industriei din Uniune înainte de PA numai datorită nivelurilor relativ mari ale consumului din Uniune, care a atenuat efectul dumpingului prejudiciabil. Cu toate acestea, evoluția din cursul PA confirmă faptul că de îndată ce condițiile pieței s-au deteriorat, prejudiciul material cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping nu a întârziat să producă toate efectele. Prin urmare, se resping argumentele menționate în considerentul 99 de mai sus.
2. Efectele altor factori
(101)
Având în vedere excluderea firelor din definiția produsului, a fost necesară revizuirea datelor referitoare la import după cum urmează:
Tabelul 18
Importuri din alte țări
Țara
2006
2007
2008
PA
Norvegia
Volum (tone)
34 945
28 834
35 396
24 980
Cotă de piață (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Preț mediu/tonă (EUR)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turcia
Volum (tone)
28 946
24 928
20 511
18 523
Cotă de piață (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Preț mediu/tonă (EUR)
1 088
1 151
1 202
1 074
SUA
Volum (tone)
16 757
15 821
12 145
8 726
Cotă de piață (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Preț mediu/tonă (EUR)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malaysia
Volum (tone)
9 541
25 569
35 118
12 601
Cotă de piață (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Preț mediu/tonă (EUR)
979
1 019
1 021
1 025
Taiwan
Volum (tone)
9 043
9 919
8 791
6 996
Cotă de piață (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Preț mediu/tonă (EUR)
928
925
928
854
India
Volum (tone)
4 363
11 227
3 741
5 353
Cotă de piață (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Preț mediu/tonă (EUR)
1 304
1 228
1 292
1 230
Republica Coreea
Volum (tone)
6 277
4 845
13 918
5 112
Cotă de piață (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Preț mediu/tonă (EUR)
1 037
1 109
886
999
Japonia
Volum (tone)
21 142
9 498
9 949
3 710
Cotă de piață (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Preț mediu/tonă (EUR)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexic
Volum (tone)
1 017
2 977
1 803
1 763
Cotă de piață (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Preț mediu/tonă (EUR)
364
729
977
1 033
Canada
Volum (tone)
3 930
3 096
2 123
2 029
Cotă de piață (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Preț mediu/tonă (EUR)
1 047
1 664
1 711
1 919
Alte țări
Volum (tone)
6 787
12 923
6 899
7 092
Cotă de piață (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Preț mediu/tonă (EUR)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
În afara volumelor importurilor din SUA și Taiwan, care au scăzut cu aproximativ 35 % (PA) în comparație cu volumele raportate în tabelul 17 din regulamentul provizoriu, importurile din alte țări par să fie influențate numai într-o măsură extrem de moderată de excluderea firelor.
(103)
Mai multe părți interesate au reiterat afirmația conform căreia criza economică, și nu importurile care fac obiectul unui dumping, a cauzat prejudiciul suferit de industria din Uniune - sau, în mod alternativ, criza economică a reprezentat principala cauză de prejudiciu, în timp ce importurile din RPC au fost cel mult un factor adițional secundar. În acest sens s-a afirmat că a existat o corelație între consum și profitabilitate, iar profitabilitatea s-a deteriorat numai în momentul în care cererea s-a prăbușit. În același timp s-a afirmat că nu ar exista o corelație între cota de piață UE, prețurile de vânzare și profitabilitatea industriei din Uniune, pe de o parte, și cota de piață UE și prețurile de vânzare ale importurilor din RPC, pe de altă parte. De asemenea, s-a susținut că efectele prejudiciabile ale scăderii consumului din UE nu au fost evaluate corect de către Comisie și, în consecință, aceasta a încălcat articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază.
(104)
Prima parte din afirmația de mai sus a fost tratată pe larg în considerentele 99-102 din regulamentul provizoriu. Într-adevăr, impactul crizei economice asupra prejudiciului a fost examinat și este recunoscut în considerentul 101 din regulamentul provizoriu faptul că încetinirea creșterii economice și scăderea cererii au avut un efect negativ asupra situației industriei din Uniune și că, prin urmare, acestea au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Cu toate acestea, acest fapt nu diminuează efectul prejudiciabil dăunător al importurilor la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping din RPC pe piața UE de-a lungul întregii perioade luate în considerare. Cu alte cuvinte, criza economică din cursul PA a agravat prejudiciul suferit de industria din Uniune, însă importurile din RPC au cauzat fără îndoială prejudiciul considerat ca fiind material în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
3. Concluzie privind cauzalitatea
(105)
Niciunul dintre argumentele prezentate de către părțile interesate nu demonstrează că impactul altor factori, în afară de importurile din RPC care fac obiectul unui dumping, este în măsură să întrerupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul constatat. Având în vedere cele de mai sus și în absența altor observații care nu au fost încă adresate, se concluzionează că importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(106)
Se confirmă concluziile privind legătura de cauzalitate din regulamentul provizoriu, astfel cum au fost sintetizate în considerentele 117-119.
G. INTERESUL UNIUNII
(107)
Având în vedere observațiile părților, Comisia a efectuat o analiză suplimentară a tuturor argumentelor referitoare la interesele Uniunii.
1. Interesul industriei din Uniune
(108)
Reclamanții au reiterat faptul că instituirea măsurilor antidumping a fost esențială pentru ca industria din Uniune să continue să fie viabilă și să poată opera în viitor, deoarece scăderea accentuată a prețurilor cauzată de importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC a afectat grav volumul vânzărilor, profitabilitatea și capacitatea de investiții a industriei din Uniune. În absența altor observații specifice referitoare la acest subiect, se confirmă considerentele 122-126 din regulamentul provizoriu.
2. Interesul importatorilor neafiliați din Uniune
(109)
În absența observațiilor specifice referitoare la acest subiect, se confirmă considerentele 127-128 din regulamentul provizoriu.
3. Interesul utilizatorilor
(110)
După instituirea măsurilor provizorii, un număr de utilizatori și asociații de utilizatori, care nu și-au exprimat interesul în etapa provizorie, s-au făcut cunoscuți și au prezentat observații.
(111)
Numeroși utilizatori au reiterat observații generale privind anumite chestiuni care au fost deja analizate în regulamentul provizoriu, fără să ofere informații noi în această privință sau dovezi suplimentare care să susțină astfel de afirmații. Referitor la alte chestiuni au fost însă obținute informații noi și, în consecință, acestea au fost analizate.
(112)
Mai multe părți interesate au afirmat că respectiva cooperare obținută de la utilizatori nu a fost reprezentativă pentru complexitatea sectorului și că majoritatea utilizatorilor reprezintă întreprinderi mici și mijlocii ale căror situații și puncte de vedere au fost neglijate în analiza privind interesul Uniunii.
(113)
În acest sens, se reamintește în primul rând faptul că 13 utilizatori au trimis un răspuns la chestionar și alți câțiva au trimis, în plus, observații. Mai mult, au trimis observații câteva asociații care au reprezentat utilizatorii. Multe din aceste părți interesate și-au făcut cunoscute opiniile în cadrul unei audieri. După ajustarea cifrelor ca urmare a excluderii firelor din definiția produsului, utilizatorii cooperanți au beneficiat de aproximativ 24 % din importurile produsului în cauză. O astfel de cooperare este considerată reprezentativă.
(114)
Cu toate acestea, este recunoscut faptul că majoritatea utilizatorilor care au completat chestionarul utilizatorilor au fost societăți relativ mari. În ceea ce privește acest aspect, Comisia depinde de cooperarea efectivă pe care o poate obține. Cu toate acestea, se consideră că, prin cooperarea obținută de la mai multe asociații (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF), preocupările întreprinderilor mici și mijlocii au fost prezentate și acestea au fost luate în considerare.
(115)
Câțiva utilizatori și o asociație au contestat evaluarea Comisiei privind numărul de persoane angajate în industria utilizatorilor de fibră de sticlă, prezentată în considerentul 130 din regulamentul provizoriu. În acest sens, trebuie reamintit faptul că în considerentul 130 din regulamentul provizoriu Comisia a estimat numărul total al persoanelor care lucrează în ansamblul industriei din aval a Uniunii, în cadrul societăților utilizatoare de produse din fibră de sticlă, inclusiv pentru fabricarea de alte produse din aval, la aproximativ 50 000-75 000. Părțile interesate menționate mai sus au afirmat că acest număr poate atinge un total de 200 000-250 000 de persoane, iar acestor părți interesate li s-a solicitat susținerea acestor estimări. Deși o asociație, European Boating Industry, a furnizat ca dovadă niște cifre privind industria constructoare de ambarcațiuni, nu au fost trimise dovezi concludente care ar putea stabili o legătură între aceste cifre privind ocuparea forței de muncă cu produsul în cauză și produsul similar.
(116)
În orice caz, stabilirea interesului utilizatorilor de fibră de sticlă asupra unor date atât de generale, care cuprind totalitatea persoanelor angajate la toate nivelurile din aval ale industriei din Uniune, inclusiv în filiale ale societăților multinaționale care nu au nicio legătură cu produsele din fibră de sticlă, ar afecta grav credibilitatea analizei privind interesul Uniunii.
(117)
Ar trebui reamintit și faptul, menționat în considerentul 130 din regulamentul provizoriu, că Comisia a estimat, de asemenea, numărul de angajați al filialelor care utilizează fibră de sticlă ale unor astfel de societăți, care utilizau fibră de sticlă din China în cursul PA, la aproximativ 27 000 de persoane. Această estimare a fost bazată pe date detaliate, trimise de utilizatori în răspunsul acestora la chestionar, privind ocuparea forței de muncă din Uniune a acestor filiale. Estimarea a fost efectuată prin agregarea acestor cifre și prin extrapolarea ulterioară a acestora la toate importurile din RPC ale produsului în cauză în cursul PA. Extrapolarea s-a bazat pe proporția utilizatorilor cooperanți din totalul importurilor din RPC a produsului în cauză în cursul PA.
(118)
În final, în acest sens trebuie remarcat și faptul că, după excluderea firelor din definiția produsului, estimarea de mai sus a trebuit să fie revizuită. Revizuirea a rezultat într-o estimare a ocupării forței de muncă de aproximativ 22 000 de persoane.
3.1. Impactul costurilor legate de taxă asupra profitabilității utilizatorilor
(119)
Mai mulți utilizatori au afirmat că, în considerentele 132-136 din regulamentul provizoriu, Comisia a subestimat impactul taxei antidumping provizorii asupra profitabilității și, prin urmare, asupra viabilității industriei utilizatorilor europeni. Aceștia au afirmat că impactul real a fost cu mult mai mare și că nivelul taxei provizorii a periclitat existența unor numeroase astfel de societăți din Uniune.
(120)
În acest sens, este important de remarcat faptul că evaluarea economică efectuată în regulamentul provizoriu s-a bazat pe datele economice trimise de utilizatorii care au cooperat la anchetă. Acestea au reprezentat de fapt singurele informații verificabile referitoare la acest aspect. Deși această evaluare a fost criticată de un mare număr de utilizatori, numai unul dintre aceștia a trimis informații suplimentare care au putut fi utilizate pentru creșterea preciziei analizei. În orice caz, partea în cauză este un utilizator de fire și, prin urmare, datele trimise nu au fost în final luate în considerare în analiza impactului costurilor.
(121)
Au fost exprimate afirmații suplimentare care susțin că impactul asupra utilizatorilor mici și mijlocii este mai mare decât cel stabilit. Cu toate acestea, au fost oferite dovezi efective limitate în acest sens, în absența cooperării depline a unor astfel de utilizatori. Într-adevăr, utilizatorii cooperanți includ câteva societăți multinaționale asupra cărora efectul taxelor este probabil să fie mai limitat. Cu toate acestea, pentru a exclude acest impact distorsionant din calcule, în etapa definitivă Comisia a stabilit impactul mediu al costurilor numai pentru filiala utilizatoare de fibră de sticlă a utilizatorilor cooperanți, și nu pentru toată societatea - a se vedea considerentul 123 de mai jos.
(122)
Ca urmare a excluderii firelor din definiția produsului, evaluarea efectuată în etapa provizorie a trebuit să fie revizuită prin eliminarea din analiză a societăților care utilizează fire. Mai mult, evaluarea a necesitat modificări suplimentare pentru a lua în considerare nivelurile taxelor care urmează să fie aplicate (a se vedea considerentul 139 de mai jos).
(123)
Având în vedere revizuirile de mai sus, impactul calculat al taxei pentru industria utilizatoare va fi în medie în jur de 0,5 și cel mult 2,3 puncte procentuale asupra profitului filialelor care utilizează fibră de sticlă. Prin urmare, impactul va fi mult mai mic decât s-a anticipat în etapa provizorie, sau chiar nesemnificativ, deoarece este improbabil ca o creștere mică a prețului de cost, cum ar fi cea cauzată eventual de nivelurile prestabilite ale taxelor, să nu poată fi transmisă mai departe complet sau cel puțin parțial.
(124)
Într-adevăr, în ceea ce privește posibilitatea de a transmite creșterile prețului de cost, au fost obținute informații de la reclamant privind evoluția prețului de cost al rășinilor, un alt cost esențial al utilizatorilor, reprezentând uneori chiar o parte majoritară din prețul de cost al produselor finite pe bază de materiale compozite. În conformitate cu aceste date trimise, deși prețul de vânzare al fibrelor de sticlă (prețul de cost pentru utilizatori) ar fi rămas stabil o perioadă foarte lungă, prețul de cost al rășinilor s-a dublat în aceeași perioadă. Creșterea prețului rășinilor a fost pronunțată, de asemenea, începând cu sfârșitul lui 2009. În ciuda acestor creșteri de preț extrem de semnificative, utilizatorii au continuat să cumpere această materie primă de bază și să-și vândă produsele finite, rămânând în continuare competitivi. Prin urmare, este probabil ca aceștia să fi reușit să transmită clienților lor cel puțin o parte din creșterea prețului de cost. Dacă o astfel de creștere extrem de semnificativă a prețului de cost poate fi (parțial) transmisă clienților, nu există niciun motiv pentru care același lucru nu s-ar putea aplica și unei taxe antidumping instituită fibrelor de sticlă la un nivel care să elimine prejudiciul.
(125)
Câteva părți au afirmat că anumiți utilizatori, inclusiv grupuri globale, își mută și/sau își vor muta producția în afara Uniunii, ceea ce va provoca concedieri în cadrul utilizatorilor din Uniune; pe lângă aceasta, poate să apară și un impact asupra clienților utilizatorilor, precum și asupra producătorilor de materiale plastice care furnizează, de asemenea, materiale către utilizatorii de fibră de sticlă care produc materiale compozite. Cu toate acestea, aceasta reprezintă o consecință potențială a instituirii de taxe pentru orice produs intermediar, nu numai pentru fibră de sticlă. Utilizatorii din aval pot solicita, de asemenea, protecție în cadrul procedurii antidumping, astfel cum s-a întâmplat deja în cazul țesăturilor din fibră de sticlă cu ochiuri. În orice caz, oricare dintre efectele afirmate par în prezent să fie foarte limitate ca urmare a nivelurilor taxei care urmează să fie instituită (a se vedea considerentul 139 de mai jos).
(126)
Având în vedere cele de mai sus, se poate concluziona faptul că niciunui utilizator, care a cooperat la anchetă și care a trimis date economice care au putut fi examinate de Comisie, nu-i va fi periclitată existența ca o consecință a creșterii costului cauzată de măsurile propuse.
3.2. Siguranța aprovizionării
(127)
Mai mulți utilizatori au reiterat afirmația conform căreia siguranța aprovizionării pieței Uniunii ar fi în pericol și că măsurile antidumping au agravat și mai mult această situație. Aceștia și-au motivat afirmația cu anumite dovezi, subliniind imposibilitatea industriei din Uniune de a asigura aprovizionarea cu fibră de sticlă pentru industria utilizatoare la volumele și prețurile solicitate. În acest context, mențiunea Comisiei conform căreia capacitatea neutilizată din UE a fost destul de semnificativă pentru a înlocui importurile din RPC a fost considerată ca fiind simplificată și nejustificată.
(128)
Această chestiune a continuat să fie analizată. De asemenea, au fost obținute de la reclamant noi informații privind volumele de producție, utilizarea capacității și cererea. Informațiile astfel obținute și analizate au confirmat faptul că a existat într-adevăr un blocaj în aprovizionarea cu anumite produse fabricate de industria din Uniune în prima jumătate a anului 2010, cauzată de deficitul de stoc de după redresarea pieței în urma crizei economice. Cu toate acestea, între timp, conform așteptărilor în acest sens reflectate în regulamentul provizoriu (considerentele 145-149), creșterea cererii pare să se fi stabilizat, primindu-se dovezi conform cărora în 2010 furnizorii din UE și-au crescut semnificativ producția imediat disponibilă. Creșteri suplimentare ale capacității de producție a industriei din Uniune au fost anunțate pe termen scurt și mediu-lung. În plus, au fost primite dovezi care arată o creștere semnificativă a capacității de producție în câteva alte țări producătoare din afara Uniunii.
(129)
Datele actualizate privind producția și capacitatea de producție pentru fire au fost mai puțin optimiste, un studiu de piață independent indicând, de asemenea, o situație a aprovizionării în mod clar mai puțin favorabilă în ceea ce privește firele. Cu toate acestea, deoarece firele au fost excluse din definiția produsului, această chestiune nu mai prezintă importanță.
(130)
De asemenea, câțiva utilizatori au afirmat că unii producători din Uniune și-au crescut considerabil prețurile la anumite produse imediat înainte de publicarea regulamentului provizoriu și au început să aplice o practică prin care solicitau creșterea prețurilor la solicitarea de către utilizatori a unor cantități suplimentare. De asemenea, s-a afirmat că unii producători din Uniune au fost dispuși să încheie numai contracte pe termen scurt (mai puțin de un an), spre deosebire de practicile aplicate anterior. Au fost prezentate anumite dovezi în acest sens, care au fost interpretate de utilizatori ca fiind un indiciu al faptului că industria din Uniune nu ar fi capabilă să furnizeze cantitățile solicitate de piață la prețuri rezonabile.
(131)
În acest sens, trebuie remarcat faptul că, după instituirea măsurilor antidumping, este de așteptat ca pe piața din Uniune să apară anumite creșteri de prețuri. Prin urmare, observarea unei creșteri a prețurilor producătorilor din Uniune nu este un fapt neobișnuit. Referitor la contractele pe termen scurt, aceasta reprezintă o chestiune între cumpărător și vânzător care nu este neapărat legată de o insuficiență temporară în lanțul de aprovizionare, ci poate fi explicată prin mulți alți factori care afectează piața. În orice caz, astfel cum s-a menționat deja în considerentul 128 de mai sus, situația referitoare la aprovizionarea cu fibră de sticlă pare să se fi normalizat în cursul anului 2010. Din aceste motive, afirmațiile de mai sus se resping.
4. Concluzie privind interesul Uniunii
(132)
Pe baza celor de mai sus, se confirmă concluziile din considerentele 150-151 din regulamentul provizoriu și se concluzionează în mod definitiv că, după analizarea avantajelor și dezavantajelor, nu există motive convingătoare împotriva instituirii definitive de taxe antidumping asupra importurilor produsului în cauză originar din RPC.
H. MĂSURI DEFINITIVE
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(133)
Reclamantul a afirmat că profitul preconizat de 5 %, astfel cum a fost stabilit în etapa provizorie, a fost extrem de mic, reiterându-și punctul de vedere conform căruia un nivel de profit între 12 % și 15 % ar fi mai justificat, având în vedere faptul că industria fibrelor de sticlă necesită mari investiții de capital. Acesta a susținut că un astfel de nivel de profitabilitate mult mai mare ar fi necesar pentru a realiza o rentabilitate a capitalului și pentru a permite noi investiții. Cu toate acestea, afirmația de mai sus nu a fost motivată în mod convingător și, prin urmare, se concluzionează că marja de profit de 5 % stabilită în etapa provizorie ar trebui să fie menținută.
(134)
Referitor la determinarea nivelului de eliminare a prejudiciului, așa cum s-a afirmat deja în considerentul 71 de mai sus, modificările de metodologie care au afectat calculul subcotării de preț - și anume (i) excluderea firelor, (ii) gruparea tipurilor de produse și (iii) ajustarea costurilor post-import - au fost aplicate, de asemenea, la calcularea nivelului de eliminare a prejudiciului.
(135)
În vederea excluderii firelor și pentru a lua în considerare caracteristicile fiecărui grup de produse (semitorturi, fire tăiate și covorașe) în analiza privind prejudiciul, Comisia a făcut uz de informațiile financiare detaliate, separat pe tip de produs, trimise de producătorii din Uniune incluși în eșantion. În acest sens, datele financiare separate privind principalele grupuri de produse (semitorturi, fire tăiate și covorașe) au fost utilizate în locul datelor de ansamblu utilizate în calculele provizorii, care au inclus firele (a se vedea considerentul 155 din regulamentul provizoriu). Calculul rezultat reflectă mai bine situația pieței și ia în considerare definiția revizuită a produsului, precum și caracteristicile principalelor tipuri de produse, în măsura posibilului.
(136)
Modificările de mai sus au avut ca rezultat o revizuire considerabilă a nivelurilor provizorii de eliminare a prejudiciului.
2. Măsuri definitive
(137)
Având în vedere cele prezentate anterior, se consideră că, în temeiul articolului 9 din regulamentul de bază, ar trebui instituite măsuri antidumping definitive la importurile produsului în cauză.
(138)
Deoarece nivelurile de eliminare a prejudiciului sunt în prezent inferioare marjei de dumping stabilite, măsurile definitive ar trebui să se bazeze pe nivelul de eliminare a prejudiciului.
(139)
Pe baza celor menționate anterior, nivelul taxei, exprimat ca procentaj din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este următorul:
Producător-exportator
Taxa antidumping propusă (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. și Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Toate celelalte societăți
13,8
(140)
Nivelul taxei antidumping individuale menționat în prezentul regulament a fost stabilit pe baza concluziilor prezentei anchete. Prin urmare, acesta reflectă situația constatată în cazul societății în cauză în cursul anchetei respective. Acest nivel al taxei (spre deosebire de taxa aplicabilă în toată țara „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză și fabricate de societatea menționată. Produsele importate fabricate de către orice altă societate, ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod expres în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de către entitățile afiliate societății menționate în mod expres, nu pot beneficia de acest nivel și se supun taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(141)
Orice cerere de aplicare a acestui nivel individual al taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (5) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință prin actualizarea trimiterii la societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(142)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei la nivel național ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.
3. Perceperea definitivă a taxelor provizorii
(143)
Având în vedere amploarea marjei de dumping și dat fiind nivelul prejudiciului provocat industriei din Uniune, se consideră necesar ca sumele asigurate prin taxa antidumping provizorie instituită prin regulamentul provizoriu să fie colectate definitiv până la limita valorii taxelor definitive instituite. Având în vedere faptul că firele sunt în prezent excluse din definiția produsului (a se vedea considerentele 13-24), sumele asigurate în mod provizoriu asupra importurilor de fire ar trebui restituite. Deoarece nivelurile taxei definitive sunt inferioare nivelurilor taxelor provizorii, sumele asigurate provizoriu care depășesc nivelul definitiv al taxei antidumping ar trebui restituite,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de fire tăiate din fibră de sticlă, având o lungime de maximum 50 mm; semitorturi din fibră de sticlă, cu excepția semitorturilor din fibră de sticlă care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la calcinare de mai mult de 3 % (determinată conform standardului ISO 1887); și covorașe de filamente din fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din vată de sticlă, care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 și ex 7019 31 00 (codurile TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 și 7019310099) și originare din Republica Populară Chineză.
(2) Se stabilește după cum urmează nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsul descris la alineatul (1), fabricat de următoarele societăți:
Societate
Taxa antidumping (%)
Codul adițional TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. și Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Toate celelalte societăți
13,8
A999
(3) În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
(1) Se restituie sumele asigurate cu titlu de taxe antidumping provizorii în temeiul Regulamentului (UE) nr. 812/2010 asupra importurilor de fire din filamente de fibră de sticlă, cu excepția firelor care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la calcinare de mai mult de 3 % (determinată conform standardului ISO 1887) care se încadrează în prezent la codul CN ex 7019 19 10 (codurile TARIC 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 și 7019191079) și originare din Republica Populară Chineză.
(2) Se colectează definitiv sumele asigurate cu titlu de taxe antidumping provizorii în temeiul Regulamentului (UE) nr. 812/2010 asupra importurilor de fire tăiate din fibră de sticlă, cu o lungime de maximum 50 mm; semitorturi din fibră de sticlă, cu excepția semitorturilor din fibră de sticlă care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la calcinare de mai mult de 3 % (determinată conform standardului ISO 1887); și covorașe de filamente din fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din vată de sticlă, care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 și ex 7019 31 00 (codurile TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 și 7019310099) și originare din Republica Populară Chineză. Se restituie sumele asigurate în plus față de nivelul taxelor antidumping definitive.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 9 martie 2011.