РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1105/2010 НА СЪВЕТА
от 29 ноември 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Китайската народна република, и за прекратяване на процедурата по отношение вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Република Корея и Тайван
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 478/2010 (2) (наричан по-нататък „временният регламент“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (наричани по-нататък „ПВЗ“) с произход от Китайската народна република (наричана по-нататък „КНР“). Не бяха наложени временни мерки по отношение на вноса на ПВЗ с произход от Република Корея (наричана по-нататък „Корея“) и Тайван.
(2)
Процедурата започна след подадена на 27 юли 2009 г. от CIRFS - Международен комитет за изкуствена коприна и синтетични влакна (наричан по-нататък „жалбоподателят“) - жалба от името на производителите на ПВЗ, които съставляват значителен дял - в конкретния случай над 60 % - от цялото производство на ПВЗ в Съюза.
(3)
Както беше посочено в съображение 15 от временния регламент, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, свързани с оценката на вредата, обхвана периода от януари 2005 г. до края на разследвания период (наричан по-нататък „разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки (наричано по-нататък „временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. На страните, които поискаха това, бе предоставена възможност да бъдат изслушани. Комисията продължи да търси и проверява всяка информация, която считаше за необходима за окончателните си констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това бе целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(5)
По отношение на въпроса за интереса на Съюза бяха проведени допълнителни проверки на място при следните дружества:
Ползватели в Съюза
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Една от заинтересованите страни поиска изслушване и намесата на служителя по изслушванията. Искането беше направено след временното разгласяване. Беше предоставена възможност за изслушване в присъствието на служителя по изслушванията.
(7)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които се възнамеряваше да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на ПВЗ с произход от КНР и окончателното събиране на обезпечените чрез временно мито суми („окончателно разгласяване“). На страните беше предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след това разгласяване.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(8)
Разглежданият продукт е ПВЗ (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, с произход от КНР, Корея и Тайван (наричани по-нататък „разглежданият продукт“), понастоящем класирани в код по КН 5402 20 00.
(9)
След временното разгласяване една от страните заяви, че Комисията не е отчела разликите между преждите, използвани за производството на гуми - т.нар. прежди с висок коефициент на ниско свиване („High Modulus Low Shrinkage“ или „HMLS“), и другите видове прежди, тъй като при първия вид са необходими продължителни и скъпи технически изпитвания, преди да бъдат получени одобрения за наложените от купувачите спецификации за преждите HMLS. Освен това същата страна заяви, че не е било ясно кои фактори са били взети предвид при временното определяне на наличието само на един продукт. Друга страна заяви, че преждите HMLS и другите видове прежди имат различни структури на себестойността.
(10)
В отговор на тези твърдения следва да бъде отбелязано, че разглежданият продукт има редица приложения, като подсилване на гуми, производство на широки тъкани, предпазни колани, въздушни възглавници, въжета, мрежи и някои промишлени приложения. Следователно е налице голям брой различни приложения и поради това съществуват и много различни видове и спецификации.
(11)
Основните критерии, за да се определи, че преждите HMLS и другите видове прежди представляват един и същ продукт, бяха основните физически, технически и химически характеристики. Действително, както беше обяснено в съображение 19 на временния регламент, при разследването бе установено, че, въпреки че преждите HMLS притежават някои отличителни характеристики в сравнение с другите видове ПВЗ (например еластичност, свиваемост, якост на опън и износоустойчивост), се счита, че всички видове от разглеждания продукт имат едни и същи основни физически и химически характеристики. Поради това се счита, че те представляват един и същ продукт.
(12)
По отношение на твърденията за разлики в структурите на себестойността следва да бъде отбелязано, че те сами по себе си не са определящ критерий за това дали преждите HMLS представляват различен продукт от другите видове ПВЗ. Разликите по отношение на себестойността, цените и производствения процес сами по себе си не са основание определен вид на продукта, като например преждите HMLS, да се разглежда като различен продукт, доколкото този вид и другите видове на продукта имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики.
(13)
Поради това не беше счетено за основателно преждите HMLS да бъдат изключени от обхвата на разследването и като последица от това исканията в тази насока трябваше да бъдат отхвърлени.
(14)
Тъй като не бяха представени други коментари по отношение на разглеждания и сходния продукт, изложеното в съображения 16-20 на временния регламент се потвърждава.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Тайван
3.1.1. Нормална стойност
(15)
Един производител износител от Тайван представи данни, от които е видно, че цените на основните суровини - пречистена терефталова киселина (ПТК) и моноетиленгликол (МЕГ), които той е купувал, за да произвежда ПВЗ, са се променяли през РП. По-специално стана ясно, че покупните цени рязко са спаднали най-вече през четвъртото тримесечие на 2008 г. Поради това той твърдеше, че това следва да бъде взето предвид при определянето на нормалната стойност, за да се гарантира обективно сравнение с експортните цени.
(16)
Констатациите в съображение 18 са резултат от много подробен анализ на предоставените от износителя данни, които бяха проверени по време на проверките на място. Поради това беше счетено, че в този случай е основателно при определянето на нормалната стойност за някои периоди от РП да бъдат взети предвид промените на цените на суровините.
(17)
Не бяха направени други коментари относно метода, описан в съображения 86 и 87 на временния регламент. Методът, използван за определяне на нормалната стойност за производителите износители от Тайван, може да бъде потвърден.
3.1.2. Експортна цена
(18)
При разследването бе установено, че посоченият в съображение 15 производител от Тайван е продал по-големи обеми от разглеждания продукт на пазара на Съюза през първата половина на РП, когато цените на суровините са били по-ниски. Тази констатация следва да бъде разглеждана в контекста на посоченото в съображение 16.
(19)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на експортната цена, изложеното в съображение 88 от временния регламент се потвърждава.
3.1.3. Сравнение
(20)
Нормалната стойност и експортната цена бяха определени по описания по-горе начин. Така определената нормална стойност за посочения производител и неговата експортна цена бяха сравнени за възможно най-близки периоди, за да се отчетат разликите, засягащи съпоставимостта на цените. Това е в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(21)
Не бяха получени други коментари относно сравнението на нормалната стойност и експортната цена на производителите износители от Тайван. Поради това съдържанието на съображение 89 от временния регламент може да бъде потвърдено.
3.1.4. Дъмпингови маржове
(22)
Припомня се, че в съображение 92 от временния регламент беше заключено, че дъмпинговият марж в национален мащаб за Тайван беше de minimis. Окончателният дъмпингов марж, определен за посочения в съображение 15 производител от Тайван, вече е под праговата стойност de minimis. Поради това се потвърждава, че окончателният дъмпингов марж в национален мащаб за Тайван е de minimis.
3.2. КНР
3.2.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(23)
Припомня се, че единадесет производители износители от КНР заявиха своя интерес. Тези дружества представляваха 100 % от общия износ на разглеждания продукт на пазара на Съюза през РП. Беше подбрана извадка от трима производители износители или групи от свързани дружества въз основа на най-големия обем на износа за целите на определянето на дъмпинга за КНР. И тримата включени в извадката производители износители поискаха ТДПИ, но само за един от тях беше установено, че отговаря на условията.
(24)
След разгласяването на констатациите относно ТДПИ двамата производители износители, на които не беше предоставено ТДПИ, представиха коментари, които са изложени накратко по-долу.
(25)
Първият производител износител направи коментари относно ограничителна клауза за своята стопанска дейност, свързани със счетоводството му проблеми и изплащането на някои активи, като например права на земеползване.
(26)
Този износител призна, че в устава му е предвидена ограничителна клауза. Той заяви, но не представи доказателства, че тази клауза е престанала да поражда правни последици за дейността му. По подобен начин по отношение на свързаните със счетоводството проблеми дружеството призна наличието на несъответствия между счетоводната документация и одитираните финансови отчети, но заяви, че тези несъответствия са незначителни и за тях е представено обяснение по време на разследването. Следва да бъде пояснено, че установените проблеми със счетоводството на това дружество, които бяха причина за отказа за предоставяне на ТДПИ, не бяха незначителни, а съществени, по-специално във връзка с осчетоводяването на някои активи, както и установени несъответствия между някои счетоводни записи и представените по време на проверката на място документи.
(27)
Вторият производител износител направи коментари по-специално по отношение на констатациите относно вноските в капитала, ограничителната клауза за стопанската си дейност и придобиването на права на земеползване.
(28)
По отношение на вноските в капитала износителят изложи същите доводи като изтъкнатите на предварителния етап, а именно че капиталът е бил надлежно внесен. Той изтъкна, че техническото ноу-хау е специална категория знание, което не е необходимо да бъде патентовано или регистрирано, и поради това вноските в капитала, макар и под формата на непарични вноски, са били направени правомерно. По отношение на ограничителната клауза за стопанската си дейност този производител отново посочи, че тя няма задължителен характер за дружеството и че свързаните с придобиването на земя изисквания по отношение на инвестициите не са изкривявания, а са свързани с политиката на органите за териториално развитие.
(29)
Тези аргументи обаче вече бяха изтъкнати и отхвърлени на предварителния етап. Дори изискванията по отношение на инвестициите да са свързани с политиката на органите за териториално развитие, се счита, че те не отговарят на условията за ТДПИ. Не бяха представени нови доказателства, които евентуално да променят отразените в оценката за ТДПИ временни заключения в съображения 50 и 51 от временния регламент.
(30)
Въз основа на изложеното по-горе се потвърждават временните констатации в съображения 46-52 от временния регламент.
3.2.2. Индивидуално разследване
(31)
Както беше посочено в съображение 28 от временния регламент, двама производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха да им бъде определен индивидуален дъмпингов марж в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент. Искането за индивидуално разследване обаче можеше да бъде разгледано едва след налагането на временните мерки.
(32)
Посочените дружества изпратиха в определените срокове отговор на формуляра на заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика. След налагането на временните мерки Комисията потърси и провери предоставената във формулярите за заявление информация и преценената като необходима допълнителна информация в помещенията на посочените дружества:
-
Oriental Industries Co., Ltd.
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Накратко и единствено за информация, критериите за ТДПИ са посочени в обобщен вид по-долу:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се извършват в съответствие с пазарните условия и без значителна намеса на държавата; разходите за основните вложени материали по същество отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с Международните счетоводни стандарти („МСС“) и се прилага във всички случаи;
3.
на пазара няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законовата уредба за несъстоятелността и собствеността гарантират правна сигурност и стабилност;
5.
обменът на валута се извършва по пазарния курс.
(34)
Актовете за вписване и на двете дружества съдържат ограничителна клауза относно преразпределянето на продажбите между експортния и вътрешния пазар. По отношение на един износител бяха установени някои несъответствия и недостатъци в счетоводната система на заявителя, поради което беше заключено, че отчетите не са ясни и не са изготвени и одитирани в съответствие с международните счетоводни стандарти. На последно място, бяха установени някои изкривявания, пренесени от системата на непазарна икономика, по-специално по отношение на закупуването на правата на дружеството за използване на земя.
(35)
Въз основа на това беше заключено, че нито едно от двете дружества не е доказало, че отговаря на всички критерии по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и не бе възможно да им бъде предоставено ТДПИ.
3.2.3. Индивидуално третиране (ИТ)
(36)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, за държавите, попадащи в приложното поле на посочения член, евентуално се определя мито, приложимо в национален мащаб, освен в случаите, при които дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички условия, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент, за да им бъде предоставено ИТ.
(37)
Двамата производители износители, които поискаха индивидуално разследване, не отговаряха на критериите за ТДПИ, но поискаха ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ.
(38)
Накратко и единствено за информация, критериите за ИТ са посочени по-долу:
1.
при дружества или съвместни предприятия, които изцяло или частично са чужда собственост, износителите са свободни да репатрират капитал и печалби;
2.
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата се определят свободно;
3.
повечето от акциите или дяловете принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в Съвета на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са малцинство или трябва да се докаже, че дружеството при все това е достатъчно независимо от намеса на държавата;
4.
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
5.
намесата на държавата не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако по отношение на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(39)
Въз основа на наличната информация бе установено, че посочените двама производители износители от КНР, които не бяха включени в извадката и по отношение на които бе необходимо индивидуално разследване, отговарят на всички изисквания за предоставяне на ИТ, предвидени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
3.2.4. Държава аналог
(40)
Както беше посочено в съображения 57-62 от временния регламент, бе счетено, че САЩ не са подходяща държава аналог за целите на определянето на нормалната стойност за КНР. Вместо нея беше избран Тайван като държава аналог за определяне на нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
(41)
След налагането на временните мерки някои страни предложиха вместо някоя от посочените държави да бъде използвана Корея като държава аналог. Те изтъкнаха, че Корея е по-подходяща от Тайван, тъй като корейските производители износители също използват новата едностъпкова технология на производство, обемът на произвежданите от тях крайни продукти е в голяма степен съпоставим с този в КНР, корейският вътрешен пазар е голям и съпоставим с този на КНР и за нито едно дружество в Корея не е установено, че извършва дъмпинг.
(42)
По отношение на избора на държава аналог бяха разгледани следните критерии: съпоставимостта на производствения обем на крайни продукти в държавата с непазарна икономика и в евентуалната държава аналог, степента на представителност на вътрешните продажби (сделки) за несвързани клиенти в сравнение с износа на разглеждания продукт с произход в държавата с непазарна икономика, нивото на конкуренция на вътрешния пазар на държавата аналог, съпоставимостта по отношение на достъпа до суровини и енергия и готовността на износителите в евентуалната държава аналог да съдействат при разследването.
(43)
След налагането на временните мерки бе извършен допълнителен анализ на приложимите критерии въз основа на цялата налична информация. Този анализ показа, че между Корея и Тайван действително има сходство по отношение на някои от критериите. Като цяло обаче изглеждаше, че Тайван е най-подходящата държава аналог.
(44)
Анализът показа, че Корея и Тайван имат висока степен на съпоставимост по отношение на обема на произвежданите крайни продукти спрямо КНР и голяма част от продаваните на вътрешния пазар продукти в двете държави можеше да бъдат сравнявани с износа на КНР. По този критерий беше установено, че производственият обем в Корея е с малко по-висока степен на съпоставимост, тъй като е по-голям от този в Тайван.
(45)
Важността на този критерий обаче не следва да се преувеличава в сравнение с другите критерии като степента на представителност на вътрешните сделки за продажба в сравнение с износа, достъпа до суровини и нивото на конкуренция в държавата аналог.
(46)
Беше установено, че както в Корея, така и в Тайван броят на представителните вътрешни продажби, за които не би била конструирана нормална стойност, е голям в сравнение с износа от КНР. Беше установено обаче, че сделките на тайванските износители са като цяло по-представителни от тези на корейските износители. Ако за държава аналог беше избрана Корея, щеше да се наложи да бъде конструирана нормална стойност за по-голям обем и за повече видове на разглеждания продукт.
(47)
По отношение на нивото на конкуренция една от страните заяви, че тайванските производители износители имат господстващо положение на вътрешния си пазар и че това също би следвало да е пречка за избора на Тайван за държава аналог.
(48)
Големият брой производители може да е показател за наличието на конкуренция в държавата. Необходимо е обаче да се проучи и дали производителите в държавата аналог са подложени на конкуренция, която да им дава възможност за реализиране на достатъчна, но не и прекомерна печалба.
(49)
Беше установено, че в Корея има четирима производители и че вносът на ПВЗ допълва вътрешния пазар. Що се отнася до Тайван, в него има двама производители и вътрешният пазар се обслужва и от външни източници. Въпреки това разследването показа, че независимо от по-ниската себестойност в Корея, нивото на вътрешните цени не е било по-ниско от това в Тайван. Реализираната печалба на корейския пазар е била средно 18 %, а корейските производители на ПВЗ са постигнали печалба от над 20 % от оборота на разглеждания продукт. Тази стойност е много по-висока от постигнатата в Тайван, където печалбата е била между 5 % и 9 %.
(50)
Поради това беше счетено, че нивото на конкуренцията в Тайван е високо и че реализираната печалба не е прекомерна.
(51)
По отношение на достъпа до суровини Корея без съмнение е един от най-големите производители и износители на ПВЗ в световен мащаб, нареждайки се след Тайланд. Това конкурентно предимство на корейските производители може да обясни до определена степен защо средното ниво на цените на суровините в Корея беше по-ниско от това в Тайван и в КНР. Разследването показа, че повечето от разследваните корейски дружества са си набавяли суровините от свързани дружества или са били в състояние сами да ги произвеждат. За разлика от тях, нито едно от разследваните дружества в Тайван не е произвеждало необходимите му суровини и те основно са били набавяни от свързани и несвързани лица, какъвто е случаят в КНР.
(52)
Наличната информация и фактът, че тайванските производители износители имат свързани производители на ПВЗ в КНР, дават основание да се предположи, че в рамките на групите се използват едни и същи източници на суровини, за да се реализират икономии от мащаба и да се постигнат по-добри цени. Поради това беше счетено, че условията за достъп до суровини в КНР са подобни на тези в Тайван.
(53)
Въз основа на това беше счетено, че изборът на Тайван в конкретния случай не е необоснован и е по-целесъобразен. Поради това се потвърждава изборът на Тайван като държава аналог.
3.2.5. Нормална стойност
3.2.5.1. Включен в извадката производител износител, на когото е предоставено ТДПИ
(54)
Тъй като не бяха направени коментари относно нормалната стойност, определена за получилото ТДПИ дружество, изложеното в съображения 64 и 65 от временния регламент се потвърждава.
3.2.5.2. Производители износители, на които не е предоставено ТДПИ
(55)
Както е посочено в съображение 15, един износител в Тайван доказа, че покупната цена на основната му суровина, използвана за производството на ПВЗ, се е променяла през РП и поиска това да бъде взето предвид при определянето на нормалната стойност. Това искане беше счетено за основателно и нормалните стойности, определени за Тайван - държавата аналог в този случай, бяха съответно преразгледани.
3.2.6. Експортна цена
(56)
Както беше обяснено в съображение 68 от временния регламент, всички продажби на разглеждания продукт, осъществени от тримата включени в извадката производители износители на пазара на Съюза, са били направени непосредствено на независими клиенти в Съюза. Поради това експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно - въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени. Експортните продажби на индивидуално разследваните дружества също са били осъществявани непосредствено на независими клиенти и поради това описаният в съображение 68 от временния регламент метод беше използван и за да се определи експортната цена за тези дружества.
(57)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на експортната цена, изложеното в съображение 68 от временния регламент се потвърждава.
3.2.7. Сравнение
(58)
Определените за държавата аналог преразгледани нормални стойности бяха сравнени с експортната цена на оказалите съдействие производители износители в КНР. Както е изложено в съображение 63 по-долу, в резултат на това бяха получени по-малки окончателни дъмпингови маржове за тримата включени в извадката производители износители в КНР.
(59)
Следва да се отбележи, че посочената в съображение 69 от временния регламент корекция за разходите за косвено данъчно облагане представлява разликата между ДДС, дължим за продажби на вътрешния пазар, и ДДС, дължим при сделките за продажба за износ, като се отчита процентът на възстановяване на ДДС при продажби за износ. Оказалите съдействие производители износители оспориха метода за изчисляване на корекцията и заявиха, че приложимият за специфични процеси и продажби режим на ДДС следва да бъде взет предвид при оценяването на невъзстановения размер ДДС.
(60)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че корекцията се основава на разпоредбите в член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент, в който се предвижда извършването на корекция на нормалната стойност с размера на вносните такси и косвените данъци - категория, която включва ДДС. На това основание искането беше отхвърлено.
(61)
Тъй като не бяха представени други коментари относно сравнението, които биха наложили изменение на временните констатации, изложеното в съображение 69 от временния регламент се потвърждава.
3.2.8. Дъмпингови маржове
(62)
В резултат на преразгледаните средни нормални стойности, определени за Тайван - държавата аналог, и сравнението с експортните цени на китайските производители износители бяха получени по-ниски окончателни дъмпингови маржове.
(63)
Тези окончателни дъмпингови маржове за китайските производители износители са следните:
-
5,1 % за Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
0 % за Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd,
-
5,5 % за Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd,
-
5,3 % за оказалите съдействие дружества, които не бяха включени в извадката.
(64)
Окончателните дъмпингови маржове за дружествата, които поискаха индивидуално разследване, са следните:
-
9,8 % за Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
-
0 % за Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3. Република Корея
3.3.1. Нормална стойност
(65)
Тъй като не бяха представени други коментари относно нормалната стойност, изложена в съображения 75 и 76 от основния регламент, посоченото в посочените съображения се потвърждава.
3.3.2. Експортна цена
(66)
Тъй като не бяха представени коментари относно експортната цена, изложеното в съображения 77 и 78 от временния регламент се потвърждава.
3.3.3. Сравнение
(67)
Тъй като не бяха представени други коментари относно сравнението, които биха наложили изменение на временните констатации, изложеното в съображения 79-81 от временния регламент се потвърждава.
3.3.4. Дъмпингови маржове
(68)
Тъй като не бяха представени други коментари относно дъмпинговите маржове, които биха наложили изменение на временните констатации относно Корея, изложеното в съображения 82-85 от временния регламент се потвърждава.
4. ВРЕДА
4.1. Производство на Съюза
(69)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството на Съюза, изложеното в съображения 94-96 от временния регламент се потвърждава.
4.2. Определяне на промишлеността на Съюза
(70)
Тъй като не бяха представени коментари относно определянето на промишлеността на Съюза, съдържанието на съображение 97 от временния регламент се потвърждава.
4.3. Потребление на Съюза
(71)
Припомня се, че потреблението на Съюза бе определено въз основа на общия обем на вноса по данни на Евростат и общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на промишлеността на Съюза, включително извършена въз основа на данни от жалбата оценка на продажбите на производители, които не са заявили своя интерес.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Тонове
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Индекс 2005 г. = 100
100
106
120
109
93
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(72)
Като цяло, потреблението в Съюза е намаляло със 7 % през разглеждания период. То е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., след което е спаднало с 27 % между 2007 г. и РП. Спадът в потреблението през 2008 г. и РП е в резултат на по-слабото търсене, по-специално през втората половина на 2008 г., дължащо се на икономическата криза.
(73)
Тъй като не бяха представени каквито и да било коментари относно потреблението на Съюза, изложеното в съображения 98-100 от временния регламент се потвърждава.
4.4. Внос в Европейския съюз от КНР, Република Корея и Тайван
4.4.1. Кумулативна оценка на въздействието от вноса
(74)
Припомня се, че вносът от Корея и Тайван не се кумулираше с дъмпинговия внос от КНР, тъй като вносът както от Корея, така и от Тайван не се осъществяваше на дъмпингови цени през РП, както е посочено в съображения 102 и 103 от временния регламент.
(75)
Отбелязва се, че за да бъде извършена оценка на това дали вносът от засегнатите държави следва да бъде кумулативно оценен при текущото разследване, вносът от всяка държава беше индивидуално разследван при отчитане на условията, предвидени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Тъй като дъмпинговият марж по отношение на вноса от Корея и Тайван беше под стойността de minimis, беше заключено, че вносът от Корея и Тайван не следва да бъде кумулиран с дъмпинговия внос от КНР. Предвид това заключение вносът от посочените държави бе анализиран отделно в съображения 147-152 от временния регламент в съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент.
4.4.2. Дъмпингов внос от КНР
(76)
Припомня се направената във временния регламент констатация, че един производител износител от КНР не е продавал продуктите си на дъмпингови цени на пазара на Съюза. Осъщественият от този производител износител износ съответно бе изключен от анализа на тенденциите при дъмпинговия внос от КНР на пазара на Съюза. В резултат на проведените след налагането на временните мерки индивидуални разследвания беше установено, че износът на друг един производител износител от КНР не е бил осъществяван на дъмпингови цени, както е посочено в съображение 64. Поради това осъщественият от този производител износител износ също бе изключен от анализа на тенденциите при дъмпинговия внос от КНР на пазара на Съюза и въздействието върху промишлеността на Съюза. Данните относно дъмпинговия внос от КНР бяха съответно преразгледани.
Таблица 2
Дъмпингов внос от КНР
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Внос (в тонове)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Индекс
100
274
718
898
883
Пазарен дял
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Средна цена в EUR/тон
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Индекс
100
61
55
57
55
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(77)
След преразглеждането на данните относно дъмпинговия внос от КНР бе установено, че обемът му рязко се е увеличил повече от осем пъти през разглеждания период, а цените същевременно рязко са намалели с 45 %.
4.4.3. Подбиване на цените
(78)
Тъй като не бяха представени коментари относно подбиването на цените, описаната в съображения 110 и 111 от временния регламент методология за определяне на подбиването на цените се потвърждава. Същевременно вследствие на проведените индивидуални разследвания след налагането на временните мерки, както е посочено в съображение 31, бе извършена повторна оценка на сравнението на цените за подобни видове на продукта. Тази повторна оценка потвърди, че дъмпинговият внос от КНР е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 24,1 % през РП.
4.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(79)
Припомня се, че тъй като беше констатирано, че вносът от Корея, Тайван и две китайски дружества не е дъмпингов, той не следва да бъде кумулиран с дъмпинговия внос от КНР. Поради това този внос бе изключен от анализа на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза и бе предмет на отделна оценка.
(80)
Както беше посочено в съображение 113 от временния регламент, проучването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза съдържаше преглед на всички икономически показатели с цел оценка на състоянието на промишлеността на Съюза за времето от 2005 г. до края на ПР.
(81)
Припомня се, че положението по отношение на вредата беше ясно на предварителния етап, като повечето показатели за вредата показваха тенденция към влошаване през разглеждания период: производствен обем (- 36 %), обем на продажбите (- 29 %), продажни цени (- 9 %) и пазарен дял (- 23 %). Освен това свързаните с финансовите резултати на промишлеността на Съюза показатели за вредата, като например рентабилност (- 16,3 процентни пункта) и паричен поток (- 141 %) също рязко се влошиха, като инвестициите намаляха значително (- 89 %).
(82)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството, производствения капацитет и използването му, обема на продажбите и пазарния дял, цените, стоковите запаси, заетостта, заплатите и производителността, както и показателите за финансовите резултати на промишлеността на Съюза, временните констатации в съображения 114-126 от временния регламент се потвърждават.
(83)
Тъй като не бяха представени други коментари относно икономическото състояние на промишлеността на Съюза, заключението, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, както е посочено в съображения 127-130 от временния регламент, се потвърждава.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Предварителни бележки
(84)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проверено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която позволява тя да бъде счетена за съществена. Проучени бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза през същия период, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(85)
Дъмпинговият внос от КНР рязко се е увеличил през разглеждания период. В съответствие с преразгледаните данни относно дъмпинговия внос с произход от КНР, както е описано в съображение 76, обемът на дъмпинговия внос от КНР се е увеличил повече от осем пъти между 2005 г. и РП, в резултат на което неговият пазарният дял се е увеличил с около 16 процентни пункта. През същия период потреблението в Съюза е намаляло със 7 %.
(86)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е отбелязала значителен спад от 29 % в обема на своите продажби и вследствие на това пазарният ѝ дял е спаднал от 51,1 % на 39,2 % - почти 12 процентни пункта. В периода между 2008 г. и РП пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с два процентни пункта, докато този на дъмпинговия внос се е увеличил въпреки намаляващото търсене на пазара на Съюза.
(87)
Що се отнася до цените на дъмпинговия внос, в съответствие с преразгледаните данни съгласно съображение 76, те са намалели с 45 % през разглеждания период и съществено са подбивали цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Вследствие на това за промишлеността на Съюза е било невъзможно да увеличи цените си, за да компенсира увеличението на цените на суровината. В резултат на това рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е спаднала, както е обяснено в съображение 81 от временния регламент, от печалба в размер на 3 % през 2005 г. до загуба в размер на 13,3 % през РП.
(88)
Разследването показа също, че нарастващият обем на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е имал неблагоприятно въздействие върху пазара като цяло предвид натиска върху цените. Продължаващият натиск на пазара на Съюза не е дал възможност на промишлеността на Съюза да адаптира продажните си цени към увеличените разходи за суровини, особено през 2008 г., когато цените на суровините отбелязаха най-високите си стойности. Това обяснява загубата на пазарен дял и загубата на рентабилност от промишлеността на Съюза.
(89)
Предвид изложеното по-горе и тъй като не бяха представени коментари относно въздействието на дъмпинговия внос може да бъде потвърдено, че рязкото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е оказало значително неблагоприятно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
5.3. Въздействие на други фактори
5.3.1. Недъмпингов внос
(90)
Що се отнася до въздействието на недъмпинговия внос от КНР, се припомня, че беше констатирано, че двама китайски производители износители са внасяли ПВЗ на пазара на Съюза на цени, които не са дъмпингови. Въпреки че не може да бъде изключено този внос да е допринесъл в известна степен за нанасянето на вреда на промишлеността на Съюза, се счита, че предвид обема и особено цените, чиято средна стойност е по-висока от цените на дъмпинговия внос, въздействието на този недъмпингов внос не е такова, че да прекъсне установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
5.3.2. Други фактори
(91)
Припомня се, че при анализа на причинно-следствената връзка бяха разгледани и други фактори, а именно промените в търсенето на пазара на Съюза, промените на цените на суровините, производството за собствено потребление на промишлеността на Съюза, постигнатите от промишлеността на Съюза резултати по отношение на износа, вносът от други държави, включително от Корея и Тайван, както и постигнатите от други производители в Съюза резултати.
(92)
Една от страните заяви, че при анализа на причинно-следствената връзка не е доказано, че вредата, причинена от различни от дъмпинговия внос фактори, не се счита за причинена от вноса от Китай. По-специално тя изтъкна, че фактори като промените в търсенето и увеличените цени на суровините са допринесли за понесената от промишлеността на Съюза вреда и не са били отчетени при анализа на причинно-следствената връзка.
(93)
Що се отнася до промените в търсенето се припомня, че въпреки намаляващото потребление вносът от КНР успява да увеличи пазарния си дял. По отношение на увеличението на цените на суровините се признава, че е имало такова увеличение през първата половина на РП, както е посочено в съображение 139 от временния регламент. Цените обаче са намалели през втората половина на РП. Тези колебания на цените на суровините засягат всички икономически оператори. Освен това можеше да се очаква, че при липсата на натиск върху цените, оказван от дъмпинговия внос на ниски цени от КНР, промишлеността на Съюза щеше да бъде в състояние да адаптира продажните си цени в съответствие с промените на цените на суровините. Поради това изложеното в съображения 138-140 от временния регламент се потвърждава и следователно твърдението се отхвърля.
(94)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството за собствено потребление или постигнатите от промишлеността на Съюза резултати по отношение на износа, изложеното в съображения 141-143 от временния регламент се потвърждава.
(95)
Някои от страните заявиха, че производителите от Съюза е нямало да бъдат в състояние да увеличат цените си, за да отразят промените в разходите за суровини, поради вноса на ниски цени от Корея и Тайван.
(96)
В това отношение на първо място се отбелязва, че цените на вноса от Корея и Тайван са останали по-високи от средните цени на вноса от КНР през целия разглеждан период. На второ място, обемът на вноса е намалял значително между 2007 г. и края на РП. Поради това се счита, че обемът и цените на този внос не са можели да бъдат основната причина за нанесената на промишлеността на Съюза съществена вреда и следователно не могат да прекъснат причинно-следствената връзка между понесената от промишлеността на Съюза вреда и дъмпинговия внос от КНР. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(97)
Тъй като не бяха представени коментари относно вноса от трети държави, включително от Корея и Тайван, изложеното в съображения 144-152 от временния регламент се потвърждава.
(98)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на други производители от Съюза, изложеното в съображения 153 и 154 от временния регламент се потвърждава.
(99)
След временното разгласяване една от страните заяви, че по-ниската рентабилност на промишлеността на Съюза следва да се отдаде на големия дял на така наречения двустъпков производствен процес в производствения капацитет на промишлеността на Съюза и на твърдяното забавено внедряване от страна на промишлеността на Съюза на модерния така наречен едностъпков производствен процес.
(100)
Следва да се отбележи, че видовете на продукта, произвеждани и продавани от производителите износители от КНР и от промишлеността на Съюза, са в голяма степен идентични. Промишлеността на Съюза използва така наречения двустъпков производствен процес, тъй като той дава възможност да бъдат произвеждани специфични видове на продукта, които обикновено се продават на пазара на по-високи цени. Както е обяснено в съображения 85-89, наличието на дъмпингов внос на ПВЗ на ниски цени от КНР е засегнало целия пазар на Съюза, като е оказало значителен натиск за намаляване на цените.
(101)
Поради това се счита, че не е възможно наличието на два различни производствени процеса само по себе си да е оказало съществено въздействие върху маржовете на печалбата, особено предвид оказвания от дъмпинговия внос от КНР натиск върху цените. Освен това не бяха представени доказателства в подкрепа на твърдението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда поради липсата на по-модерна технология. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(102)
Предвид изложеното по-горе и тъй като не бяха представени други коментари, се заключава, че дъмпинговият внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, и изложеното в съображения 155-158 от временния регламент се потвърждава.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни бележки
(103)
Анализът на интереса на Съюза бе адаптиран, за да бъдат отчетени преразгледаните дъмпингови маржове в резултат на направени коментари във връзка с предварителното разгласяване и проведените след налагането на временните мерки индивидуални разследвания. В съответствие с това и предвид високото ниво на съдействие, за по-голямата част от вноса от КНР следва да бъде определена митническа ставка от около 5 %, както е посочено в съображение 63.
6.2. Промишленост на Съюза
(104)
Припомня се, че промишлеността на Съюза е съставена от четирима установени в различни държави-членки на Съюза производители, в които са пряко заети повече от 1 300 души в свързани с ПВЗ дейности. Всички показатели за вредата, и по-специално свързаните с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, показаха тенденция към влошаване през разглеждания период. Заетостта също спадна значително с 23 %, което съответства на намаление от около 400 работни места на пълен работен ден през разглеждания период.
(105)
След налагането на временните мерки промишлеността на Съюза представи данни, че заводи, които не са работели поради дъмпинговия внос, отново са започнали работа. Това показва, че дори временните мерки са оказали благоприятно въздействие върху промишлеността на Съюза.
(106)
Очаква се налагането на окончателните антидъмпингови мерки върху вноса с произход от КНР да окаже допълнително благоприятно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза и да ѝ позволи да възвърне поне част от загубения си пазарен дял.
(107)
Тъй като не бяха представени други коментари относно интереса на Съюза, изложеното в съображения 160-163 от временния регламент се потвърждава.
6.3. Вносители
(108)
Някои страни заявиха, че при анализа на въздействието на мерките върху вносителите не са били отчетени трудностите, свързани с бързата промяна на доставчиците на ПВЗ. В това отношение се признава, че в зависимост от крайното приложение промяната на източниците на доставка може да изисква известно време. Ще има обаче други източници, включително внос от Корея и Тайван, както и от двамата посочени в съображения 63 и 64 китайски производители износители, на които няма да бъдат наложени антидъмпингови мита. Поради това твърдението бе отхвърлено и направеното във временния регламент заключение, че мерките не биха имали значително неблагоприятно въздействие върху вносителите, се потвърждава.
(109)
Тъй като не бяха представени други коментари, изложеното в съображения 164 и 165 от временния регламент се потвърждава.
6.4. Ползватели
(110)
Ползвателите на ПВЗ проявиха силен интерес към настоящия случай. От общо 68 ползватели, с които бе установен контакт, 33 оказаха съдействие при разследването. При разследването бе установено, че 24-ма от 33-мата оказали съдействие ползватели, са купували ПВЗ от КНР. 12 % от този внос е бил от дружества, за които бе установено, че не осъществяват дъмпинг.
(111)
Анализът на предварителния етап относно въздействието на мерките върху ползвателите бе извършен чрез групиране на ползвателите в четири отделни промишлени сектора (за гуми, автомобили, въжета и промишлени приложения). Преди налагането на временните мерки бяха извършени проверки на място на четирима ползватели (двама в сектора за гуми, един в автомобилния сектор и един в сектора за промишлени приложения). След налагането на временните мерки бе извършено допълнително разследване за това в каква степен всеки от секторите ще бъде засегнат от мерките. За тази цел бяха извършени допълнителни проверки на място на седем полазватели, както е посочено в съображение 5. От общо 11-те ползватели, на които бяха извършени проверки на място, петима бяха малки и средни предприятия (МСП). Въз основа на проверените данни беше преразгледана оценката за въздействието на мерките върху маржовете на печалбата на ползвателите, като бяха отчетени преразгледаното ниво на митата и факта, че за още един производител износител от Китай бе установено, че не извършва дъмпинг.
(112)
Що се отнася до ползвателите в сектора за гуми, бяха получени общо четири отговора на въпросника от производители на гуми. Два от тях бяха подложени на проверка преди налагането на временните мерки, а един - след това. Според наличните данни за този сектор делът на ПВЗ в производствените им разходи е сравнително малък - средно под 1 %. Бе установено, че само един от оказалите съдействие ползватели е внасял разглеждания продукт от КНР. Целият внос обаче е бил от дружество в КНР, за което бе установено, че не е извършвало дъмпинг. Поради това се заключава, че с оглед на наличните данни секторът за гуми няма да бъде засегнат от предложените мерки.
(113)
По отношение на ползвателите в автомобилния сектор (произвеждащи основно предпазни колани и въздушни възглавници), които представляват 5 % от общия внос на ПВЗ от КНР през РП, бяха получени общо шест отговора на въпросници. Бяха проверени две дружества - едно преди налагането на временните мерки и едно след това. След проверките на място делът на използваните в автомобилния сектор китайски ПВЗ беше преразгледан и определен на 15 %. При проверките на място бе установено също така, че като цяло използвалите ПВЗ предприятия са представлявали повече от 30 % от общия оборот на оказалите съдействие предприятия, вместо установените на предварителния етап 4 %. Бе потвърдено, че постигнатата в този сектор средна печалба за съдържащи ПВЗ продукти е била около 3 %. Въз основа на изложеното по-горе се заключава, че ако бъдат наложени мерки, автомобилният сектор като цяло вероятно няма да бъде сериозно засегнат, тъй като би продължил да бъде рентабилен и освен това КНР не е основният източник на доставка.
(114)
По отношение на ползвателите в сектора за въжета бяха получени общо три отговора на въпросници, а в едно дружество беше извършена проверка на място след налагането на временните мерки. Всички оказали съдействие дружества в този сектор са МСП и представляват по-малко от 1 % от общия внос от КНР през РП. Потвърждава се, че делът на дейността им, свързана с използването на ПВЗ, е около 18 % от общата им дейност. Средният марж на печалбата, постигнат в използващия ПВЗ сектор, беше временно определен на около 8 %. След проверките на място обаче и последвалите корекции на представените в отговорите на въпросниците данни постигнатият в този сектор марж на печалбата беше преразгледан и определен на - 0,4 %. При разследването беше показано също, че по-голямата част от извършения през РП внос (71 %) е бил с произход от КНР, а 22 % е бил с произход от Корея. Предвид преразгледаното ниво на митото обаче въздействието върху дружествата в този сектор, ако продължат да си доставят ПВЗ от КНР, следва да бъде незначително. Освен това съществуват няколко алтернативни източника на доставка.
(115)
На последно място, при ползвателите в сектора за промишлени приложения бяха получени общо 20 отговора на въпросника от ползватели, представляващи 21 % от общия внос от КНР. Пет дружества бяха проверени - едно преди налагането на временните мерки и четири след това. Въз основа на наличната за този сектор информация след проверките на място делът на свързания с ПВЗ бизнес беше преразгледан и определен на 54 % от общата дейност. При разследването беше показано, че посочените ползватели са купували ПВЗ основно от КНР (42 %) и от Корея (24 %), а 29 % са били набавяни от доставчици от Съюза и от трети държави. Въз основа на данните, събрани при извършените след налагането на временните мерки проверки на място, бе извършена корекция на постигнатия в този сектор среден марж на печалбата, който беше определен на 17 %. Събраните данни обаче показаха, че установеният за целия сектор марж на печалбата не е представителен за състоянието на МСП, които през РП отбелязаха отрицателен среден марж на печалбата от - 1,9 %. В най-лошия случай, а именно ако МСП продължат да купуват от китайски производители износители, на които са наложени мерки, и не сменят източника си на доставка, рентабилността им ще намалее от - 1,9 % на - 3,3 % при налагането на окончателни мерки. Това ще се дължи на факта, че доставят по-голяма част от необходимите ПВЗ от КНР в сравнение с големите дружества, които биха запазили високата си рентабилност. Очаква се обаче, че тези МСП ще могат да пренасочат поне част от покупките си към доставчици, на които не са наложени мерки.
(116)
Някои ползватели заявиха, че неблагоприятното въздействие на антидъмпинговите мерки върху рентабилността им е било недооценено при предварителния анализ относно интереса на Съюза. Те заявиха също така, че биха срещнали затруднения да прехвърлят увеличението на разходите в цените за техните клиенти и поставиха под въпрос възможността да намерят алтернативни източници на доставка. Някои от страните поставиха под въпрос също способността на производителите от Съюза да доставят необходимите продукти. На последно място, бяха повдигнати въпроси относно неблагоприятното въздействие на мерките върху секторите надолу по веригата, а оттам и върху заетостта в Съюза.
(117)
По отношение на твърдението във връзка с рентабилността, анализът, основан на преразгледаните данни след проверките на място, организирани след налагането на временните мерки, действително показа, че част от секторите за въжета и за промишлени приложения биха изпитали неблагоприятното въздействие на мерките, ако ползвателите, които купуват от китайски производители износители, на които са наложени мерки, продължат да го правят и не сменят източника си на доставка. Това въздействие обаче вероятно ще е незначително предвид пониженото ниво на митото и наличието на алтернативни източници на доставка.
(118)
По отношение на твърдението, че ползвателите не биха били в състояние да прехвърлят увеличението на разходите в цените за техните клиенти, при разследването бе установено, че в някои сектори действително би било трудно цените да бъдат увеличени. Припомня се обаче, че предвид високото ниво на съдействие от страна на китайските производители износители, приложимата за по-голямата част от вноса от КНР митническа ставка би била около 5 %, както е посочено в съображение 103. Поради това се очаква ползвателите да могат да прехвърлят поне част от увеличението на разходите в цените за техните клиенти и във всеки случай дори да не направят това, се очаква въздействието върху тяхната рентабилност да бъде твърде незначително.
(119)
Що се отнася до твърдението, че промишлеността на Съюза не би била в състояние да доставя необходимите продукти, ако бъдат наложени антидъмпингови мерки, при разследването бе установено, че в миналото понякога е имало нередовни доставки от производители от Съюза за някои ползватели. При разследването обаче не бяха представени доказателства, че тези нередовни доставки са били системни. По отношение на твърдението за трудната смяна на източника на доставка, при проверките на място действително бе установено, че преди нови ПВЗ да бъдат използвани за производството на големи серии, те следва успешно да преминат някои изпитвания, за да бъдат проверени съвместимостта на новата суровина с машините и необходимите стандарти за качеството на крайния продукт. Продължителността на изпитвателния процес е различна в зависимост от приложението на крайния продукт. Поради това се признава, че смяната на доставчиците би могла да е продължителен и скъп процес за някои ползватели, макар и в различна степен за различните продукти. При проверките на място бе установено обаче, че някои дружества се опитват да приложат стратегия на разширяване на своя кръг от доставчици, за да се избегне зависимостта от един източник.
(120)
Някои страни подчертаха положението на МСП, като заявиха, че МСП изпитват затруднения да си набавят суровини, тъй като не достигат изискваното от производителите минимално количество на поръчаните продукти. В това отношение се отбелязва, че затрудненията, свързани с минималното количество на поръчаните продукти, изглежда съществуват като бизнес практика, която не се влияе от налагането на мерките. Поради това се счита, че налагането на мерките няма само по себе си да окаже въздействие върху установени между икономически оператори търговски практики. Поради това посочените твърдения не бяха счетени за основателни.
(121)
И накрая, някои заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза не би представлявала надежден източник на доставка поради непълната си продуктова гама, по-ниското качество и по-високите цени на продуктите. В това отношение се отбелязва, че дори производителите от Съюза да не са в състояние да доставят необходимата пълна гама от продукти, съществуват алтернативни източници на доставка, които би следвало да дадат възможност за допълване на продуктовите гами. Освен това сравнително ниското ниво на митото следва да не представлява пречка пред ползвателите да допълват продуктовата си гама, като продължават да разчитат и на внос от КНР. В допълнение, неотдавнашното повторно започване на работа на заводи, както бе посочено по-горе, следва да допринесе за решаването на този въпрос, доколкото то ще даде възможност да бъде насочен по-голям капацитет към производството на по-широка продуктова гама. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(122)
Що се отнася до твърдението относно въздействието на мерките върху секторите надолу по веригата, а от там и върху заетостта в Съюза, се счита, че предвид гореизложеното, въздействието следва да бъде незначително.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(123)
Въз основа на гореизложеното се достигна до заключението, че няма убедителни основания да не бъдат наложени антидъмпингови мита върху вноса на ПВЗ с произход от КНР.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(124)
Тъй като не бяха представени каквито и да е обосновани коментари, които биха наложили промяна в заключението относно нивото на отстраняване на вредата, изложеното в съображения 179-183 от временния регламент се потвърждава.
7.2. Окончателни мерки
(125)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент спрямо вноса на ПВЗ с произход от КНР следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската величина от дъмпинговия марж и маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат определени на равнището на установените дъмпингови маржове.
(126)
Тъй като установените за Корея и Тайван дъмпингови маржове бяха под праговата стойност de minimis, върху вноса с произход от Корея и Тайван не трябва да бъдат налагани окончателни антидъмпингови мита.
(127)
Предлагат се следните антидъмпингови мита:
Дружество
Марж на отстраняване на вредата
Дъмпингов марж
Ставка на антидъмпинговото мито
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
не e приложимо
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
не e приложимо
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Всички други дружества от КНР
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват положението, установено по време на това разследване по отношение на посочените дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от посочените дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо по отношение на „всички други дружества“.
(129)
Всяко искане за прилагането на индивидуална ставка на антидъмпингово мито (напр. при промяна в наименованието на субекта или при създаване на нови структури за производство и продажби), следва да бъде отправено до Комисията (3), с цялата съответна информация, по-специално във връзка с всякакви изменения в дейностите на дружеството, свързани с производството, вътрешните продажби и износа, свързани например с тази промяна в наименованието или тази промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, впоследствие регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, ползващи се от индивидуални митнически ставки.
(130)
Всички заинтересовани страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които Комисията възнамерява да препоръча налагането на окончателни антидъмпингови мита. На страните беше предоставен също срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след това разгласяване. Представените от страните коментари бяха надлежно разгледани и когато беше уместно, констатациите бяха съответно изменени.
(131)
За да се гарантира равнопоставеност между новите износители и оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и са посочени в приложението към настоящия регламент, следва да се предвиди разпоредба за това среднопретеглената стойност на митото, наложено на посочените дружества, да се прилага за всички нови износители, които иначе биха имали право на преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 4 от основния регламент, тъй като член 11, параграф 4 не се прилага, когато е използвана извадка.
7.3. Окончателно събиране на временните мита
(132)
Предвид размера на установените дъмпингови маржове и степента на причинената на промишлеността на Съюза вреда се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез наложеното с временния регламент временно антидъмпингово мито, да бъдат окончателно събрани до размера на размера на наложените окончателни мита. Когато окончателните мита са по-ниски от временните мита, обезпечените чрез временните мита суми, които превишават сумите, съответстващи на ставката на окончателните антидъмпингови мита, се освобождават. Когато окончателните мита са по-високи от временните мита, окончателно ще бъдат събрани само сумите, обезпечени на нивата на временните мита.
8. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(133)
Предвид заключенията относно вноса с произход от Корея и Тайван процедурата по отношение на тези две държави се прекратява,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, класирани понастоящем в код по КН 5402 20 00 и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Посочени в приложението дружества
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Всички останали дружества
9,8
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Прекратява се антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Република Корея и Тайван.
Член 3
Сумите, обезпечени чрез наложеното с Регламент (ЕС) № 478/2010 временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, класирани понастоящем в код по КН 5402 20 00 и с произход от Китайската народна република, се събират окончателно на равнището на ставката на наложеното съгласно член 1 окончателно мито. Обезпечените суми, които превишават сумите, съответстващи на ставките на окончателното антидъмпинговото мито, се освобождават.
Член 4
Когато нов производител износител от Китайската народна република предостави достатъчни доказателства на Комисията за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г.),
-
не е свързан с някой от износителите или производителите от Китайската народна република, на които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглежданите продукти след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
Съветът, с обикновено мнозинство, по предложение на Комисията, след консултация с Консултативния комитет, може да измени член 1, параграф 2, като добави новия производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и към които следователно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 5,3 %.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 29 ноември 2010 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1105/2010 AL CONSILIULUI
din 29 noiembrie 2010
de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere cu titlu definitiv a taxei provizorii instituite asupra importurilor de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Populară Chineză și de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Coreea și din Taiwan
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Măsurile provizorii
(1)
Comisia, prin Regulamentul (UE) nr. 478/2010 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), a instituit o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de fire de mare rezistență de poliester (denumite în continuare „FMR”) din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). Nu s-au instituit măsuri provizorii în ceea ce privește importurile de FMR originare din Republica Coreea (denumită în continuare „Coreea”) și din Taiwan.
(2)
Procedura a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la data de 27 iulie 2009 de către Comitetul Internațional pentru Mătase Artificială și Fibre Sintetice (CIRFS) (denumit în continuare „reclamantul”), în numele unor producători de FMR care reprezintă o proporție majoră, în acest caz peste 60 %, din producția totală de FMR a Uniunii.
(3)
Astfel cum se prezintă la considerentul 15 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2008 și 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între ianuarie 2005 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
1.2. Procedura ulterioară
(4)
Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri antidumping provizorii (denumită în continuare „comunicarea provizorie”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părțile care au adresat o cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate. Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. Observațiile prezentate oral și în scris de părțile interesate au fost examinate și, după caz, constatările provizorii au fost modificate în consecință.
(5)
În ceea ce privește aspectele referitoare la interesul Uniunii, au fost efectuate vizite suplimentare de verificare la următoarele societăți:
Utilizatori din Uniune:
-
Continental AG;
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH;
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.;
-
Mehler Texnologies GmbH;
-
E. Oppermann GmbH;
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.;
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
O parte interesată a solicitat o audiere și intervenția consilierului-auditor. Această solicitare a fost depusă ulterior comunicării provizorii. Audierea în prezența consilierului-auditor a fost acceptată.
(7)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea instituirii unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de FMR originare din China și perceperea cu titlu definitiv a sumelor depuse sub formă de taxă provizorie (denumită în continuare „comunicarea finală”). Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări.
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(8)
Produsul în cauză constă în FMR (altele decât ața de cusut), necondiționate pentru vânzarea cu amănuntul, inclusiv monofilamente având sub 67 decitex, originare din RPC, Coreea și Taiwan (denumite în continuare „produsul în cauză”), încadrate în prezent la codul NC 5402 20 00.
(9)
Ulterior comunicării provizorii, una dintre părți a susținut că analiza Comisiei nu a luat în considerare diferența între firele utilizate la fabricarea pneurilor, așa-numitele fire cu „modul ridicat și contracție scăzută” (denumite în continuare „HMLS”), și alte tipuri de fire, având în vedere că acest tip necesită încercări tehnice îndelungate și costisitoare pentru obținerea aprobărilor pentru specificațiile privind HLMS impuse de cumpărători. În plus, această parte a susținut că nu este clar ce factori au fost luați în considerare pentru stabilirea provizorie a existenței unui produs unic. O altă parte a argumentat că HMLS și alte tipuri de fire au structuri de cost diferite.
(10)
Ca răspuns la aceste intervenții, trebuie mai întâi observat că produsul în cauză este utilizat într-un număr de aplicații variate, precum ranforsarea pneurilor, confecții de mare suprafață, centuri de siguranță, airbaguri, frânghii, plase și unele aplicații industriale. Există, prin urmare, un număr mare de aplicații diferite și, în consecință, există numeroase tipuri și specificații diferite.
(11)
Concluzia potrivit căreia HMLS și alte tipuri de fire reprezintă un singur produs a avut la bază în principal caracteristicile fizice, tehnice și chimice de bază ale acestora. Astfel, după cum se arată la considerentul 19 din regulamentul provizoriu, ancheta a demonstrat că, deși firele HMLS prezintă unele caracteristici distincte față de alte tipuri de FMR (de exemplu, modulul, contracția, rezistența la tracțiune și oboseală), se consideră că diferitele tipuri de produs în cauză au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază. Prin urmare, s-a considerat că acestea alcătuiesc un singur produs.
(12)
În ceea ce privește afirmațiile referitoare la structura de cost, trebuie remarcat că aceasta nu constituie în sine un criteriu decisiv prin care se stabilește dacă HMLS constituie un produs diferit de alte tipuri de FMR. Diferențele în ceea ce privește costurile, prețurile și procesul de producție nu justifică per se concluzia că un anumit tip de produs, precum HMLS, trebuie să fie considerat a fi un produs diferit, atât timp cât acest tip are aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază ca celelalte tipuri de produse.
(13)
Prin urmare, nu s-a considerat justificată excluderea HMLS din sfera anchetei și, în consecință, argumentele în sprijinul excluderii au fost respinse.
(14)
În absența altor observații cu privire la produsul în cauză și produsul similar, se confirmă considerentele 16-20 din regulamentul provizoriu.
3. DUMPING
3.1. Taiwan
3.1.1. Valoarea normală
(15)
Un producător-exportator din Taiwan a prezentat probe potrivit cărora prețul materiilor prime principale, anume acid tereftalic purificat (PTA) și monoetilenglicol (MEG), pe care le-a achiziționat pentru a produce FMR a variat în cursul perioadei de anchetă. În speță, s-a constatat că prețurile de achiziție au scăzut foarte mult, în special în al patrulea trimestru al anului 2008. Astfel, producătorul-exportator a susținut că acest aspect ar trebui luat în considerare la stabilirea valorilor normale, pentru a se asigura o comparare corectă a prețurilor de export.
(16)
Constatările de la considerentul 18 sunt rezultatul unei analize foarte detaliate a datelor prezentate de exportator care au fost verificate în cursul vizitei de verificare. Prin urmare, s-a considerat că stabilirea valorilor normale pentru anumite perioade ale PA luându-se în considerare variația prețului materiilor prime se justifică în acest caz.
(17)
Nu au existat alte observații privind metoda descrisă la considerentele 86 și 87 din regulamentul provizoriu. Metoda utilizată pentru stabilirea valorii normale în cazul producătorilor-exportatori din Taiwan poate fi confirmată.
3.1.2. Prețul de export
(18)
Ancheta a arătat că producătorul taiwanez menționat la considerentul 15 a vândut cantități mai mari din produsul în cauză pe piața din Uniune în prima jumătate a PA, când prețurile materiilor prime erau mai scăzute. Această constatare trebuie analizată în raport cu conținutul considerentului 16.
(19)
În lipsa observațiilor cu privire la prețul de export, se confirmă considerentul 88 din regulamentul provizoriu.
3.1.3. Comparația
(20)
Valoarea normală și prețul de export au fost stabilite conform metodei prezentate mai sus. Valoarea normală astfel stabilită pentru producătorul menționat și prețul de export al acestuia au fost comparate pentru perioade cât mai apropiate posibil, pentru a fi luate în considerare diferențele având influență asupra comparabilității prețurilor. Această metodă respectă articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
(21)
Nu s-au primit alte observații privind compararea valorii normale și a prețului de export al producătorilor-exportatori taiwanezi. Prin urmare, conținutul considerentului 89 al regulamentului provizoriu poate fi confirmat.
3.1.4. Marjele de dumping
(22)
Se reamintește că la considerentul 92 din regulamentul provizoriu s-a concluzionat marja națională de dumping pentru Taiwan este de minimis. Marja definitivă de dumping stabilită pentru producătorul taiwanez menționat la considerentul 15 se află în prezent sub pragul de minimis. Prin urmare, se confirmă că marja națională de dumping definitivă pentru Taiwan este de minimis.
3.2. RPC
3.2.1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”)
(23)
Se reamintește că 11 producători-exportatori din RPC și-au făcut cunoscute punctele de vedere. Aceste societăți reprezentau 100 % din totalul exporturilor produsului în cauză pe piața Uniunii în cursul perioadei de anchetă. Pentru a se stabili dumpingul în cazul RPC, a fost selectat un eșantion de trei producători-exportatori sau grupuri de întreprinderi asociate, pe baza celui mai mare volum de export. Cei trei producători-exportatori eșantionați au solicitat TEP, dar numai unul dintre aceștia a fost considerat eligibil.
(24)
După comunicarea constatărilor privind TEP, cei doi producători-exportatori cărora nu le-a fost acordat statutul TEP au prezentat observații care sunt rezumate mai jos.
(25)
Primul producător-exportator a prezentat observații privind o clauză restrictivă în cadrul activităților sale economice, problemele legate de contabilitate și plata anumitor active, precum drepturile de utilizare a terenurilor.
(26)
Acest exportator a recunoscut existența unei clauze restrictive în statutul său. Acesta a susținut, fără să prezinte dovezi, că respectiva clauză a încetat să producă efecte juridice asupra activității sale. În mod similar, în privința problemelor de contabilitate, societatea a recunoscut existența unor discrepanțe între evidențele contabile și declarațiile financiare auditate, însă a susținut că aceste discrepanțe erau minore și le-a explicat în cursul anchetei. Trebuie clarificat că problemele întâlnite în contabilitatea respectivei societăți care au condus la respingerea TEP nu erau minore, ci substanțiale, în special în legătură cu evidența anumitor active și discrepanțele constatate între anumite registre și documentele puse la dispoziție în cursul inspecției la fața locului.
(27)
Cel de al doilea producător-exportator a prezentat observații în special în privința constatărilor referitoare la aportul de capital, o clauză restrictivă privind activitățile economice și dobândirea drepturilor de utilizare a terenurilor.
(28)
Referitor la aportul de capital, exportatorul a reiterat argumentele prezentate în etapa provizorie, potrivit cărora aportul fusese realizat corect. Exportatorul a argumentat că know-how-ul tehnic reprezintă o categorie specială de cunoștințe, care nu necesită brevetare sau înregistrare și, prin urmare, aportul de capital, chiar dacă s-a realizat în natură, a fost corect. În ceea ce privește celelalte aspecte, exportatorul a repetat că clauza restrictivă nu produce efecte obligatorii pentru societate și că cerințele de investiții conexe achiziționării terenului nu reprezintă denaturări, ci sunt legate de politica autorităților privind amenajarea teritoriului.
(29)
Aceste argumente fuseseră însă deja prezentate și respinse în etapa provizorie. Chiar dacă cerințele de investiții sunt legate de politica autorităților de amenajare a teritoriului, acestea nu sunt considerate a fi compatibile cu TEP. Nu au fost prezentate probe noi care să conducă la modificarea concluziilor provizorii reflectate în evaluarea privind TEP din considerentele 50 și 51 din regulamentul provizoriu.
(30)
Prin urmare, constatările provizorii stabilite la considerentele 46-52 din regulamentul provizoriu se confirmă.
3.2.2. Examinarea individuală
(31)
Astfel cum s-a arătat la considerentul 28 din regulamentul provizoriu, doi producători-exportatori care nu au fost incluși în eșantion au solicitat, în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază, stabilirea unei marje individuale de dumping. Solicitările de examinare individuală au putut însă să fie analizate doar după impunerea măsurilor provizorii.
(32)
Aceste întreprinderi au răspuns la formularul de solicitare a statutului TEP în termenul stabilit. Comisia a căutat și a verificat informațiile prezentate în formularele de solicitare și toate celelalte informații considerate necesare la sediile societăților în cauză:
-
Oriental Industries Co., Ltd;
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Pe scurt și doar din motive de claritate, criteriile de acordare a statutului TEP sunt rezumate mai jos:
1.
deciziile asupra prețurilor și costurilor sunt adoptate ținând cont de condițiile pieței și fără intervenții semnificative din partea statului; costurile achizițiilor majore reflectă în mod considerabil valorile pieței;
2.
firmele au un set clar de evidențe contabile de bază care fac obiectului unui audit independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate (denumite în continuare „IAS”) și se aplică în toate scopurile;
3.
nu există denaturări importante determinate de vechiul sistem de economie planificată;
4.
legislația cu privire la faliment și proprietate garantează certitudinea juridică și stabilitatea;
5.
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței.
(34)
Documentele constitutive ale ambelor societăți conțin o clauză restrictivă privind repartiția vânzărilor între piața de export și piața internă. În cazul unuia dintre exportatori au fost constatate mai multe inconsecvențe și deficiențe ale sistemului contabil, ceea ce a condus la concluzia că evidențele contabile ale acestuia erau neclare și nu au fost întocmite și auditate în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. În sfârșit, s-au observat anumite denaturări moștenite de la sistemul anterior al economiei planificate, în special în privința achiziționării de către societate a drepturilor de utilizare a terenurilor.
(35)
Pe această bază, s-a concluzionat că niciuna dintre cele două societăți nu a demonstrat că îndeplinește toate criteriile de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și nu li s-a putut acorda TEP.
3.2.3. Tratamentul individual (TI)
(36)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot demonstra că îndeplinesc criteriile de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru acordarea TI.
(37)
Cei doi producători-exportatori care au solicitat examinare individuală nu au îndeplinit condițiile pentru acordarea TEP, dar au solicitat acordarea TI în cazul în care nu li se acordă TEP.
(38)
Pe scurt și numai în scopuri de consultare, criteriile TI sunt descrise în continuare:
1.
în cazul unor întreprinderi cu capital străin integral sau parțial sau în cazul întreprinderilor mixte, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalul și profitul;
2.
prețurile de export, cantitățile exportate și condițiile de vânzare se stabilesc în mod liber;
3.
majoritatea părților sociale aparțin unor persoane private. Reprezentanții statului care fac parte din consiliul de administrație sau care dețin funcții importante de conducere sunt în minoritate sau trebuie să se demonstreze că societatea este, cu toate acestea, suficient de independentă de intervenția statului;
4.
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței; și
5.
intervenția statului nu este de natură să permită eludarea luării de măsuri, în cazul în care exportatorii beneficiază de niveluri diferite ale taxelor.
(39)
Pe baza informațiilor disponibile s-a stabilit că cei doi producători-exportatori din RPC care nu au fost incluși în eșantion, care au solicitat examinare individuală, îndeplinesc toate criteriile pentru TI prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
3.2.4. Țara analogă
(40)
Astfel cum se menționează în considerentele 57-62 din regulamentul provizoriu, s-a considerat că SUA nu reprezintă o țară analogă adecvată în scopul stabilirii valorii normale pentru RPC. În schimb, Taiwanul a fost selectat drept țară analogă adecvată pentru stabilirea valorii normale pentru RPC, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.
(41)
După impunerea măsurilor provizorii, unele părți au propus utilizarea Coreei ca țară analogă. Potrivit acestor părți, Coreea era preferabilă Taiwanului deoarece, între altele, producătorii-exportatori coreeni folosesc tehnologia recentă de producție într-o singură etapă, volumul de producție al acestora în legătură cu produsele finale este comparabil cu cel din RPC, piața internă coreeană este extinsă și comparabilă cu cea a RPC și nu s-au constatat practici de dumping cu privire la nicio societate din Coreea.
(42)
Au fost examinate următoarele criterii de selectare a țării analoge: comparabilitatea între volumul de producție pentru produsele finale în țara cu economie planificată și în potențiala țară analogă, reprezentativitatea vânzărilor (tranzacțiilor) interne către clienți independenți comparativ cu exporturile produsului în cauză originare din țara cu economie planificată, nivelul concurenței de pe piața internă a țării analoge, comparabilitatea accesului la materii prime și energie, disponibilitatea exportatorilor din potențiala țara analogă de a coopera în cadrul anchetei.
(43)
După impunerea măsurilor provizorii a avut loc o nouă analiză pe baza tuturor informațiilor disponibile, în vederea analizării criteriilor relevante. Această analiză a arătat că există într-adevăr similitudini între Coreea și Taiwan în privința anumitor criterii. Cu toate acestea, s-a constatat că, în ansamblu, Taiwanul este cea mai adecvată țară analogă.
(44)
Analiza a arătat că Taiwanul și Coreea prezintă un grad înalt de comparabilitate cu producătorii din RPC în ceea ce privește volumul produselor finite fabricate, iar o mare parte din volumul produselor vândute pe piața internă a ambelor țări este comparabilă cu exporturile provenite din RPC. Acest criteriu a arătat o comparabilitate a volumului ușor mai ridicată în cazul Coreei, volumul de producție al acesteia fiind mai ridicat decât cel al Taiwanului.
(45)
Totuși, importanța acestui criteriu nu trebuie să fie supraestimată în detrimentul altor criterii, precum reprezentativitatea vânzărilor interne comparativ cu exporturile, accesul la materii prime și nivelul concurenței în țara analogă.
(46)
S-a constatat că, în comparație cu exporturile din RPC, atât Coreea, cât și Taiwanul aveau importante vânzări interne reprezentative, a căror valoare normală nu era calculată. Cu toate acestea, s-a constatat că tranzacțiile efectuate de către exportatorii taiwanezi erau, în general, mai reprezentative decât cele ale exportatorilor coreeni. În cazul în care Coreea ar fi fost selectată ca țară analogă, s-ar fi impus calcularea valorii normale pentru un volum mai ridicat și mai multe tipuri ale produsului în cauză.
(47)
În ceea ce privește nivelul concurenței, o parte a susținut că unul dintre producătorii-exportatori taiwanezi deținea o poziție dominantă pe piața sa internă, ceea ce ar fi trebuit să excludă Taiwanul din rolul de țară analogă.
(48)
Un număr ridicat de producători poate reprezenta un indicator al concurenței dintr-o anumită țară. Totuși, pe lângă aceasta, trebuie să se analizeze dacă între producătorii din țara analogă există o concurență de natură să permită obținerea unui profit rezonabil, dar nu excesiv.
(49)
S-a constatat că în Coreea există patru producători interni, iar importurile de FMR completează oferta internă. În Taiwan există doi producători, iar piața internă este aprovizionată, de asemenea, din surse externe. Ancheta a arătat însă că, în pofida costurilor mai scăzute din Coreea, nivelul prețurilor de pe piața internă a acestei țări nu este mai redus decât în Taiwan. Profiturile realizate pe piața coreeană sunt în medie de 18 %, în timp ce producătorii coreeni de FMR obțin profituri de peste 20 % din cifra de afaceri pentru produsul în cauză. Aceste cifre sunt mult mai ridicate decât în Taiwan, unde se situează între 5 % și 9 %.
(50)
Prin urmare, se consideră că nivelul concurenței din Taiwan este ridicat, iar profiturile nu sunt excesive.
(51)
În ceea ce privește accesul la materii prime, Coreea este de departe unul dintre cei mai mari producători și exportatori de PTA din lume, după Thailanda. Acest avantaj competitiv al producătorilor coreeni poate explica, într-o anumită măsură, de ce prețul mediu al materiei prime din Coreea este mai redus decât în Taiwan și RPC. Ancheta a arătat că majoritatea societăților coreene verificate se aprovizionau cu materii prime de la întreprinderi asociate sau le puteau produce prin mijloace proprii. În schimb, niciuna dintre societățile investigate din Taiwan nu își producea materia primă, acestea aprovizionându-se în principal de la părți asociate și independente, la fel ca în cazul RPC.
(52)
Informațiile disponibile și faptul că producătorii-exportatori taiwanezi au relații cu producători asociați de FMR în RPC sugerează faptul că grupurile utilizează aceleași surse de aprovizionare cu materii prime, realizând astfel economii importante și obținând prețuri mai avantajoase. Așadar, s-a considerat că accesul la materia primă în RPC are loc în condiții foarte similare celor din Taiwan.
(53)
Prin urmare, se consideră că alegerea Taiwanului nu este nerezonabilă, ci mai adecvată în acest caz. Taiwanul este astfel confirmat ca țară analogă.
3.2.5. Valoarea normală
3.2.5.1. Producătorul-exportator inclus în eșantion căruia i s-a acordat TEP
(54)
În lipsa oricăror alte observații privind valorile normale stabilite pentru societatea căreia i-a fost acordat TEP, se confirmă considerentele 64 și 65 din regulamentul provizoriu.
3.2.5.2. Producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP
(55)
Astfel cum se menționează la considerentul 15, un exportator din Taiwan a demonstrat că prețul său de achiziționare a materiei prime principale utilizate pentru producția de FMR a variat în cursul perioadei de anchetă, acesta susținând că acest aspect trebuie luat în considerare la stabilirea valorii normale. Această declarație a fost considerată ca fiind fondată, iar valorile normale stabilite pentru Taiwan, țara analogă în acest caz, au fost revizuite în consecință.
3.2.6. Prețul de export
(56)
Astfel cum s-a explicat la considerentul 68 din regulamentul provizoriu, toate vânzările produsului în cauză realizate de producătorii-exportatori incluși în eșantion pe piața Uniunii au fost direct către clienți independenți din Uniune. În consecință, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite. Vânzările la export ale societăților examinate individual au fost efectuate, de asemenea, în mod direct către clienți independenți și, prin urmare, metoda descrisă la considerentul 68 din regulamentul provizoriu a fost utilizată, de asemenea, pentru aceste întreprinderi în vederea stabilirii prețului lor la export.
(57)
În lipsa observațiilor cu privire la prețul de export, se confirmă considerentul 68 din regulamentul provizoriu.
3.2.7. Comparația
(58)
Valorile normale revizuite stabilite pentru țara analogă au fost comparate cu prețul de export al producătorilor-exportatori din RPC care au cooperat în cadrul anchetei. Astfel cum s-a arătat la considerentul 63 de mai jos, aceasta a condus la reducerea marjelor definitive de dumping ale producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion.
(59)
Se subliniază că ajustarea la impozitarea indirectă menționată la considerentul 69 din regulamentul provizoriu reprezintă diferența dintre taxa pe valoarea adăugată (TVA) care trebuie plătită la vânzările pe piața internă și cea care trebuie plătită în operațiunile de vânzări la export, ținându-se seama de rata de rambursare a TVA-ului la vânzările la export. Producătorii-exportatori care au cooperat au contestat metoda de calcul a ajustării și au susținut că regimul TVA aplicabil operațiunilor specifice de prelucrare și vânzări trebuie să fie luate în considerare atunci când se evaluează suma TVA-ului nerambursat.
(60)
În ceea ce privește această afirmație, se menționează că ajustarea s-a bazat pe dispozițiile articolului 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază, care prevăd o ajustare la valoarea normală a taxelor de import și a impozitelor indirecte - categorie care include TVA-ul. În consecință, afirmația a fost respinsă.
(61)
În lipsa altor observații privind comparația, care ar aduce modificări constatărilor provizorii, se confirmă considerentul 69 din regulamentul provizoriu.
3.2.8. Marjele de dumping
(62)
Valorile normale medii revizuite stabilite pentru Taiwan, țara analogă, și comparația cu prețul de export al producătorilor-exportatori chinezi au condus la adoptarea unor marje definitive de dumping mai reduse.
(63)
Aceste marje de dumping definitive pentru producătorii-exportatori chinezi sunt:
-
5,1 % pentru Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd;
-
0 % pentru Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd;
-
5,5 % pentru Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd;
-
5,3 % pentru societățile care au cooperat, dar nu au fost reținute în eșantion.
(64)
Marjele definitive de dumping ale societăților care au solicitat examinare individuală sunt următoarele:
-
9,8 % pentru Oriental Industries (Suzhou) Ltd;
-
0 % pentru Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3. Republica Coreea
3.3.1. Valoarea normală
(65)
În absența oricăror alte observații privind valoarea normală, explicată în considerentele 75-76 din regulamentul provizoriu, se confirmă aceste constatări.
3.3.2. Prețul de export
(66)
În lipsa oricăror observații cu privire la prețul de export, se confirmă considerentele 77 și 78 din regulamentul provizoriu.
3.3.3. Comparația
(67)
În lipsa oricăror alte observații privind comparația, care ar aduce modificări concluziilor provizorii, se confirmă considerentele 79-81 din regulamentul provizoriu.
3.3.4. Marjele de dumping
(68)
În lipsa altor observații privind marjele de dumping, care ar aduce modificări constatărilor provizorii referitoare la Coreea, se confirmă considerentele 82-85 din regulamentul provizoriu.
4. PREJUDICIUL
4.1. Producția din Uniune
(69)
În lipsa oricăror observații cu privire la producția din Uniune, se confirmă considerentele 94-96 din regulamentul provizoriu.
4.2. Definiția industriei din Uniune
(70)
În lipsa observațiilor cu privire la definiția industriei din Uniune, se confirmă considerentul 97 din regulamentul provizoriu.
4.3. Consumul la nivelul Uniunii
(71)
Astfel cum s-a specificat, consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza importurilor totale, derivate din datele Eurostat, a vânzărilor totale realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii, inclusiv o estimare pe baza datelor din plângere referitoare la vânzările producătorilor care nu s-au manifestat în timpul procedurii.
Tabelul 1
Consum la nivelul Uniunii
2005
2006
2007
2008
PA
Tone
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indice 2005 = 100
100
106
120
109
93
Sursa: Eurostat, datele din plângere și răspunsurile la chestionar.
(72)
În ansamblu, consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 7 % în perioada luată în considerare. Acesta a crescut cu 20 % între 2005 și 2007, după care a scăzut cu 27 % între 2007 și PA. Scăderea consumului în 2008 și PA s-a produs din cauza unei cereri scăzute, mai ales în cea de a doua jumătate a anului 2008, ca urmare a crizei economice.
(73)
În lipsa oricăror observații cu privire la consumul din Uniune, se confirmă considerentele 98-100 din regulamentul provizoriu.
4.4. Importuri în Uniunea Europeană originare din RPC, Republica Coreea și Taiwan
4.4.1. Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor în cauză
(74)
Se reamintește că importurile din Coreea și Taiwan nu au fost cumulate cu importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping, deoarece atât importurile din Taiwan, cât și cele din Coreea nu s-au efectuat la prețuri de dumping în cursul PA, astfel cum se arată la considerentele 102 și 103 din regulamentul provizoriu.
(75)
Se observă că, pentru a se stabili dacă importurile din țările în cauză trebuie să fie evaluate cumulativ în cadrul anchetei curente, importurile din fiecare țară au fost examinate în mod separat, din perspectiva condițiilor prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază. Deoarece marja de dumping în legătură cu importurile din Coreea și Taiwan se situa sub nivelul de minimis, s-a concluzionat că importurile din Coreea și Taiwan nu trebuie să fie cumulate cu importurile din RPC care fac obiectul unui dumping. În urma acestei concluzii, importurile în cauză au fost analizate separat în considerentele 147-152 din regulamentul provizoriu, în conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază.
4.4.2. Importuri din RPC care fac obiectul unui dumping
(76)
Se reamintește că s-a constatat provizoriu că un producător-exportator din RPC nu își vindea produsele la prețuri de dumping pe piața Uniunii. În consecință, exporturile acestuia au fost excluse din analiza referitoare la evoluția pe piața Uniunii a importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping. În urma examinărilor individuale efectuate după impunerea măsurilor provizorii, s-a constatat că exporturile unui alt producător-exportator din RPC nu făceau obiectul unui dumping, astfel cum s-a menționat la considerentul 64. Prin urmare, aceste exporturi au fost, de asemenea, excluse din analiza referitoare la evoluția pe piața Uniunii importurilor originare din RPC care fac obiectul unui dumping și impactul asupra industriei din Uniune. În consecință, datele privind importurile din RPC care fac obiectul unui dumping au fost revizuite.
Tabelul 2
Importuri din RPC care fac obiectul unui dumping
2005
2006
2007
2008
PA
Importuri (tone)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Indice
100
274
718
898
883
Cotă de piață
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Preț mediu (EUR/tonă)
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Indice
100
61
55
57
55
Sursa: Eurostat, datele din plângere și răspunsurile la chestionar.
(77)
În urma revizuirii datelor privind importurile din RPC care fac obiectul unui dumping, s-a constatat că volumul acestora a crescut foarte mult, de peste opt ori în perioada analizată, în timp ce prețul mediu al importurilor a scăzut brusc, cu 45 %.
4.4.3. Subcotarea prețului
(78)
În lipsa oricăror observații privind subcotarea prețurilor, se confirmă metodologia de stabilire a subcotării prețurilor descrisă la considerentele 110 și 111 din regulamentul provizoriu. Totuși, în urma examinărilor individuale acordate după impunerea măsurilor provizorii, astfel cum se menționează la considerentul 31, comparația prețurilor tipurilor de produse similare a fost repetată. Această reevaluare a confirmat faptul că importurile originare din RPC care au făcut obiectul dumpingului au subcotat prețurile industriei din Uniune cu până la 24,1 % în cursul PA.
4.5. Situația economică a industriei din Uniune
(79)
Se reamintește că, deoarece s-a constatat că importurile din Coreea, Taiwan și de la întreprinderi din China nu fac obiectul unui dumping, acestea nu trebuie să fie cumulate cu importurile din RPC care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, acestea au fost excluse din analiza referitoare la impactul asupra industriei din Uniune a importurilor care fac obiectul unui dumping și au fost evaluate separat.
(80)
Astfel cum se menționează la considerentul 113 din regulamentul provizoriu, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei UE a cuprins și o evaluare a tuturor indicatorilor economici pentru evaluarea situației acestei industrii din 2005 până la sfârșitul perioadei de anchetă.
(81)
Se reamintește că evaluarea prejudiciului era clară în etapa provizorie, majoritatea indicatorilor de prejudiciu arătând o tendință descrescătoare în cursul perioadei luate în considerare: volumul producției (- 36 %), volumul vânzărilor (- 29 %), prețul de vânzare (- 9 %) și cota de piață (- 23 %). În plus, indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, precum rentabilitatea (- 16,3 puncte procentuale) și fluxul de numerar (- 141 %), s-au deteriorat, de asemenea, dramatic, în timp ce investițiile au scăzut semnificativ (- 89 %).
(82)
În lipsa oricăror observații cu privire la producție, capacitatea de producție și utilizarea capacității, volumul de vânzări și cota de piață, prețuri, stocuri, ocuparea forței de muncă, salarii, productivitate și indicatorii de performanță financiară ai industriei din UE, concluziile provizorii prezentate la considerentele 114-126 din regulamentul provizoriu se confirmă.
(83)
În absența oricăror altor observații referitoare la situația economică a industriei din Uniune, se confirmă prin prezenta concluzia de la considerentele 127-130 din regulamentul provizoriu, potrivit căreia industria Uniunii a suferit un prejudiciu important.
5. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
5.1. Observație preliminară
(84)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a verificat dacă importurile care fac obiectul unui dumping ale produsului în cauză originare din RPC au cauzat un prejudiciu industriei din Uniune în asemenea măsură încât să poată fi considerat importante. În afara importurilor care fac obiectul unui dumping, au mai fost verificați și alți factori cunoscuți, care ar fi putut prejudicia în același timp industria din Uniune, pentru a se evita ca eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să fie atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
5.2. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(85)
Importurile care fac obiectul unui dumping din RPC au crescut foarte mult în perioada luată în considerare. În urma revizuirii datelor privind importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC, astfel cum se descrie în considerentul 76, volumul importurilor care fac obiectul unui dumping originare din RPC a crescut de peste opt ori între 2005 și PA, conducând la o creștere a cotei de piață cu aproximativ 16 puncte procentuale. În timpul aceleiași perioade, consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 7 %.
(86)
În decursul perioadei luate în considerare, industria din Uniune a suferit o scădere semnificativă de 29 % a volumului său de vânzări și, în consecință, a pierdut aproape 12 puncte procentuale din cota de piață, de la 51,1 % la 39,2 %. În perioada dintre 2008 și PA, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu două puncte procentuale, în timp ce cea a importurilor care au făcut obiectul unui dumping a crescut, în pofida scăderii cererii pe piața Uniunii.
(87)
În ceea ce privește prețurile importurilor care au făcut obiectul unui dumping, după revizuirea datelor descrise la considerentul 76, acestea au scăzut cu 45 % în decursul perioadei luate în considerare și au subcotat semnificativ prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii. În consecință, industria din Uniune nu a putut să introducă o creștere a prețurilor practicate pentru a compensa creșterea prețurilor materiilor prime. Ca rezultat, profitabilitatea vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a scăzut, astfel cum s-a explicat anterior în considerentul 81 din regulamentul provizoriu, de la un profit de 3 % în 2005 la o pierdere de 13,3 % în PA.
(88)
Ancheta a mai arătat că volumele sporite de importuri la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping au avut un impact negativ asupra pieței în general prin deprecierea prețurilor. Presiunea continuă exercitată asupra pieței Uniunii nu a permis industriei din Uniune să își adapteze prețurile de vânzare la costurile crescute ale materiilor prime, în special în 2008, când prețurile acestora din urmă au atins un nivel maxim. Aceasta explică pierderea cotei de piață și scăderea profitabilității industriei din Uniune.
(89)
Având în vedere cele de mai sus și în absența oricăror observații privind impactul importurilor care au făcut obiectul unui dumping, se poate confirma că volumul mare de importuri la prețuri scăzute, care au făcut obiectului unui dumping originare din RPC a avut un impact negativ considerabil asupra situației economice a industriei din UE.
5.3. Efectul altor factori
5.3.1. Importuri care nu au făcut obiectul unui dumping
(90)
În ceea ce privește efectul importurilor din RPC care nu fac obiectul unui dumping, se reamintește că s-a constatat că doi producători-exportatori din RPC nu exportau FMR la prețuri de dumping pe piața Uniunii. Deși nu se poate exclude faptul că aceste importuri ar fi putut contribui într-o anumită măsură la prejudiciul adus industriei din Uniune, se consideră că, având în vedere volumul și în special prețurile, care au fost, în medie, mai ridicate decât prețurile importurilor care au făcut obiectul unui dumping, impactul acestor importuri care nu fac obiectul unui dumping nu este de așa natură încât să elimine legătura de cauzalitate stabilită între importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
5.3.2. Alți factori
(91)
Se reamintește că s-au examinat și alți factori în cadrul analizei legăturii de cauzalitate, respectiv evoluția cererii pe piața Uniunii, evoluția prețurilor la materia primă, producția captivă a industriei Uniunii, performanța la export a industriei din Uniune, importurile din alte țări, inclusiv importurile din Coreea și Taiwan, și performanța altor producători din Uniune.
(92)
O parte a susținut că analiza de cauzalitate nu a demonstrat că prejudiciul provocat de alți factori decât importurile care au făcut obiectul unui dumping nu era cauzat importurilor chinezești. Acesta a argumentat în special faptul că unii factori precum evoluția cererii și creșterea prețului la materii prime au contribuit la prejudiciul suferit de industria Uniunii și nu au fost luați în considerare în cadrul analizei de cauzalitate.
(93)
În ceea ce privește evoluția cererii, se reamintește că, în contextul scăderii consumului, importurile din RPC au reușit totuși să își mărească cota de piață. În ceea ce privește creșterea prețurilor la materia primă, se recunoaște că prețul materiei prime a crescut în prima jumătate a PA, astfel cum s-a arătat la considerentul 139 din regulamentul provizoriu. Acest preț a scăzut însă în a doua jumătate a PA. Aceste fluctuații ale prețurilor materiei prime afectează toți operatorii economici. În plus, în absența presiunii asupra prețurilor exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC, ar fi fost de așteptat ca industria din Uniune să aibă capacitatea de a-și adapta prețurile de vânzare în funcție de evoluția prețurilor materiei prime. Prin urmare, considerentele 138-140 din regulamentul provizoriu sunt confirmate, iar această afirmație este respinsă.
(94)
În lipsa oricăror observații privind producția captivă sau performanța la export a industriei din Uniune, se confirmă considerentele 141-143 din regulamentul provizoriu.
(95)
Unele părți au mai susținut că, având în vedere importurile la prețuri reduse din Coreea și Taiwan, producătorii din Uniune nu ar fi reușit să crească prețurile pentru a reflecta modificarea costurilor materiei prime.
(96)
În această privință, se observă în primul rând că, pe întreaga perioadă luată în considerare, prețurile importurilor din Coreea și Taiwan au rămas mai ridicate decât prețurile medii ale importurilor din RPC. În al doilea rând, volumul importurilor a scăzut substanțial între 2007 și sfârșitul PA. Pin urmare, se consideră că volumul și prețurile acestor importuri nu ar fi putut constitui principala cauză a prejudiciului material adus industriei din Uniune, ceea ce înseamnă că nu pot elimina legătura de cauzalitate dintre prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile la prețuri de dumping din RPC. În consecință, acest argument a fost respins.
(97)
În absența oricăror alte observații referitoare la importurile din țări terțe, inclusiv Coreea și Taiwan, se confirmă considerentele 144-152 din regulamentul provizoriu.
(98)
În lipsa oricăror observații cu privire la alți producători din Uniune, se confirmă considerentele 153-154 din regulamentul provizoriu.
(99)
Ulterior comunicării provizorii, una dintre părți a afirmat că profitabilitatea redusă a industriei din Uniune ar trebui să fie atribuită proporției ridicate a utilizării așa-numitului proces de producție în două etape de către industria din Uniune, dar și presupuselor întârzieri ale industriei Uniunii în punerea în aplicare a procesului modern de producție într-o singură etapă.
(100)
Ar trebui remarcat faptul că produsele fabricate și vândute de către producătorii-exportatori din RPC și din Uniune sunt similare în majoritatea caracteristicilor. Industria din Uniune utilizează așa-numitul proces de producție în două etape deoarece acesta permite fabricarea unor produse specifice, care sunt vândute de obicei la un preț mai ridicat. Astfel cum s-a arătat la considerentele 85-89, importurile din RPC de FMR la prețuri reduse, care fac obiectul unui dumping, au afectat întreaga piață a Uniunii, în principal prin exercitarea unei presiuni în sensul scăderii prețurilor.
(101)
Prin urmare, se consideră că existența a două procese de producție diferite nu poate să fi avut per se un impact important asupra marjelor de profit, în special având în vedere presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile din RPC care fac obiectul unui dumping. În plus, nu au fost furnizate elemente de probă în sprijinul afirmației potrivit căreia industria din Uniune a suferit prejudicii materiale ca urmare a utilizării în mai mică măsură a tehnologiilor recente. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
(102)
Având în vedere cele de mai sus și în lipsa oricăror alte observații, se concluzionează că importurile din RPC care fac obiectul unui dumping au adus prejudicii importante industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, iar considerentele 155-158 din regulamentul provizoriu sunt confirmate.
6. INTERESUL UNIUNII
6.1. Observație preliminară
(103)
Analiza interesului Uniunii a fost adaptată pentru a lua în considerare revizuirile marjelor de dumping în urma observațiilor asupra comunicării provizoriii și examinările individuale realizate după impunerea măsurilor provizorii. În consecință, având în vedere gradul ridicat de cooperare, majoritatea importurilor din RPC vor face obiectul unei taxe de aproximativ 5 %, astfel cum se menționează în considerentul 63.
6.2. Industria din Uniune
(104)
Se reamintește că industria din Uniune este formată din patru producători, cu sediul în diferite state membre, având peste 1 300 de angajați direcți în activități legate de FMR. Toți indicatorii de prejudiciu, în special cei referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, prezentau o tendință descrescătoare în perioada analizată. Ocuparea forței de muncă a scăzut, de asemenea, în mod semnificativ, cu 23 %, ceea ce corespunde unei scăderi de aproximativ 400 de echivalente de normă întreagă în perioada analizată.
(105)
În urma impunerii măsurilor provizorii, reprezentanții industriei din Uniune au declarat că fabricile care fuseseră inactive ca urmare a importurilor care au făcut obiectul unui dumping au fost redeschise recent. Aceasta arată că măsurile provizorii au avut deja urmări pozitive pentru industria din Uniune.
(106)
Este de așteptat ca impunerea unor taxe antidumping definitive asupra importurilor originare din RPC să aibă urmări pozitive asupra situației economice a industriei din Uniune și să îi permită să recâștige cel puțin o parte din cota sa de piață pierdută.
(107)
În lipsa oricăror alte observații privind interesul industriei din Uniune, se confirmă considerentele 160-163 din regulamentul provizoriu.
6.3. Importatorii
(108)
Unele părți au susținut că analiza impactului măsurilor asupra importatorilor nu a avut în vedere dificultatea înlocuirii rapide a furnizorilor de FMR. În această privință, se recunoaște că înlocuirea surselor de aprovizionare poate necesita o anumită perioadă de timp, în funcție de aplicația finală. Vor exista totuși și alte surse, inclusiv importuri din Coreea și Taiwan, precum și importuri provenind de la cei doi producători-exportatori chinezi menționați la considerentele 63 și 64, care nu vor face obiectul taxelor antidumping. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă, iar concluzia provizorie potrivit căreia măsurile nu vor avea urmări negative semnificative asupra importatorilor este confirmată.
(109)
În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 164 și 165 din regulamentul provizoriu.
6.4. Utilizatorii
(110)
Utilizatorii de FMR s-au arătat puternic interesați de acest caz. Din cei 68 de utilizatori contactați, 33 au cooperat în cadrul anchetei. Aceasta a arătat că 24 din cei 33 de utilizatori care au cooperat au achiziționat FMR în RPC. Din aceste importuri, 12 % proveneau de la societăți cu privire la care s-a constatat că nu practicau prețuri de dumping.
(111)
În etapa provizorie, analiza privind impactul măsurilor asupra utilizatorilor a avut loc prin gruparea acestora în patru sectoare industriale separate (pneuri, automobile, frânghii și aplicații industriale). Anterior impunerii măsurilor provizorii au fost verificați patru utilizatori (doi din sectorul pneurilor, unul din sectorul auto și unul din sectorul aplicațiilor industriale). După impunerea măsurilor provizorii, ancheta a urmărit să constate gradul în care acestea urmau să afecteze fiecare dintre sectoare. În acest scop, au fost efectuate vizite suplimentare de verificare la sediile celor șapte utilizatori menționați la considerentul 5. Din totalul de 11 utilizatori verificați, cinci erau întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri). Datele verificate au fost utilizate pentru revizuirea impactului estimat al măsurilor asupra marjelor de profit ale utilizatorilor, având în vedere nivelul revizuit al taxelor și faptul că un alt producător-exportator chinez a fost identificat ca nepracticând dumpingul.
(112)
În ceea ce privește utilizatorii prezenți în sectorul pneurilor, s-au primit în total patru răspunsuri la chestionare din partea producătorilor de pneuri. Doi dintre aceștia au fost verificați anterior impunerii măsurilor provizorii, iar unul ulterior acestui moment. Conform datelor disponibile pentru acest sector, raportul dintre cota FMR și costurile lor de producție este relativ redus, în medie sub 1 %. S-a constatat că doar unul dintre utilizatorii care au cooperat importa produsul vizat din RPC. Totuși, toate aceste importuri proveneau de la o societate din RPC în privința căreia nu au fost constatate practici de dumping. Prin urmare, pe baza datelor disponibile, se concluzionează că sectorul pneurilor nu va fi afectat de măsurile propuse.
(113)
În ceea ce privește utilizatorii din sectorul auto (care produc în special centuri de siguranță și airbaguri), reprezentând 5 % din importurile totale de FMR din RPC în cursul PA, s-au primit în total șase răspunsuri la chestionare. Au fost verificate două societăți, una anterior și una ulterior impunerii măsurilor provizorii. După vizitele de verificare, cota de FMR de origine chineză în sectorul auto a fost revizuită la 15 %. Vizitele de verificare au mai arătat că, în general, activitatea în care se utiliza FMR reprezenta peste 30 % din cifra de afaceri totală a societăților care au cooperat, spre deosebire de nivelul de 4 % stabilit în etapa provizorie. Profitul mediu realizat în acest sector pentru produsele care utilizau FMR a fost confirmat la aproximativ 3 %. Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că, dacă sunt impuse măsurile, sectorul auto nu riscă să fie afectat în mod semnificativ în ansamblul său, deoarece își va menține profitabilitatea și, în plus, RPC nu constituie principala sursă de aprovizionare.
(114)
În ceea ce privește utilizatorii din sectorul frânghiilor, s-au primit în total trei răspunsuri la chestionare, iar o societate a fost verificată după impunerea măsurilor provizorii. Toate societățile care au cooperat în acest sector sunt IMM-uri și reprezintă mai puțin de 1 % din totalul importurilor din RPC în cursul PA. Se confirmă că procentul din domeniul de activitate în care se folosește FMR reprezintă aproximativ 18 % din totalul întreprinderii. Marja medie de profit obținută prin utilizarea FMR în acest sector a fost stabilită provizoriu la aproximativ 8 %. Cu toate acestea, în urma vizitelor de verificare și a corectării ulterioare a datelor transmise în răspunsurile la chestionare, marja de profit obținută în acest sector a fost revizuită la - 0,4 %. Ancheta a arătat că majoritatea importurilor (71 %) în decursul PA au fost din RPC, în timp ce 22 % au fost originare din Coreea. Având în vedere nivelul revizuit al taxei, impactul asupra societăților din acest sector, în cazul în care continuau să se aprovizioneze cu FMR din RPC, ar trebui să fie limitat. Pe lângă aceasta, există un număr de surse de aprovizionare alternative.
(115)
În sfârșit, în ceea ce privește utilizatorii din sectorul aplicațiilor industriale, s-au primit în total 20 de răspunsuri la chestionare, din partea unor utilizatori reprezentând 21 % din totalul importurilor originare din RPC. Au fost verificate cinci societăți, una anterior și una ulterior impunerii măsurilor provizorii. Pe baza informațiilor disponibile pentru acest sector după vizitele de verificare, procentul activității în care se folosește FMR a fost revizuit la 54 % din totalul activității din sector. Ancheta a arătat că acești utilizatori achiziționau FMR în principal din RPC (42 %) și din Coreea (24 %), în timp ce 29 % proveneau de la furnizori din Uniune și din țările terțe. Datele colectate în cursul vizitelor de verificare, care au avut loc după impunerea măsurilor provizorii, au condus la o ajustare a marjei medii de profit obținute în acest sector, care a fost stabilită la 17 %. Cu toate acestea, datele colectate arată că marja medie a profitului identificată pentru întregul sector nu este reprezentativă pentru situația IMM-urilor, care aveau în medie o marjă de profit negativă de - 1,9 % în cursul PA. În cel mai rău caz, de exemplu atunci când aceste IMM-uri trebuie să cumpere de la producători-exportatori chinezi cu privire la care s-au impus anumite măsuri și nu își schimbă sursa de aprovizionare, profitabilitatea lor va scădea de la - 1,9 % la - 3,3 % după impunerea măsurilor definitive. Această scădere se va datora faptului că se aprovizionează cu FMR din RPC într-o proporție mai mare comparativ cu societățile mari, care vor rămâne foarte profitabile. Totuși, este de așteptat ca aceste IMM-uri să își transfere cel puțin o parte din achiziții către furnizorii care nu intră sub incidența măsurilor.
(116)
Unii utilizatori au susținut că impactul negativ al măsurilor antidumping asupra profitabilității lor a fost subestimat în analiza provizorie privind interesul Uniunii. Aceștia au mai afirmat că ar avea dificultăți în transferarea creșterii costurilor către clienți și au pus sub semnul întrebării posibilitatea de a găsi surse alternative de aprovizionare. De asemenea, unele părți și-au exprimat îndoiala cu privire la capacitatea producătorilor din Uniune de a furniza produsele cerute. În sfârșit, a fost semnalat efectul negativ al măsurilor asupra industriei din aval și, implicit, asupra ocupării forței de muncă din Uniune.
(117)
În ceea ce privește afirmația referitoare la profitabilitate, analiza bazată pe datele revizuite după vizitele de verificare ulterioare impunerii măsurilor provizorii au confirmat că o parte a sectorului frânghiilor și o parte a sectorului aplicațiilor industriale vor avea de suferit ca urmare a măsurilor, dacă utilizatorii care cumpără de la producătorii-exportatori chinezi supuși măsurilor continuă aceste achiziții și nu își schimbă sursa de aprovizionare. Totuși, acest impact va fi probabil limitat, având în vedere nivelul redus al taxei și existența unor surse de aprovizionare alternative.
(118)
În ceea ce privește afirmația potrivit căreia utilizatorii nu vor putea să transfere creșterea costurilor către clienți, ancheta a confirmat că, în unele sectoare, creșterea prețurilor se poate dovedi dificilă. Cu toate acestea, se reamintește că, având în vedere gradul ridicat de cooperare al producătorilor-exportatori chinezi, majoritatea importurilor din RPC urmau a fi supuse unei taxe de aproximativ 5 %, astfel cum se precizează în considerentului 103. Prin urmare, este de așteptat ca utilizatorii să poată transfera cel puțin o parte a creșterii costurilor către proprii clienți și, în orice caz, chiar și în lipsa unei creșteri a prețurilor, impactul asupra profitabilității lor este estimat ca fiind destul de redus.
(119)
În ceea ce privește afirmația potrivit căreia industria din Uniune nu va avea capacitatea să furnizeze produsele cerute în cazul impunerii de măsuri antidumping, ancheta a arătat că anumite nereguli aveau ocazional loc în livrările producătorilor din Uniune către anumiți utilizatori. Cu toate acestea, din anchetă nu a reieșit niciun element care să demonstreze caracterul continuu al acestor perturbări. Referitor la dificultatea înlocuirii surselor de aprovizionare, vizitele de verificare au confirmat că, înainte ca un nou FMR să fie utilizat în producția pe scară largă, acesta trebuie să facă obiectul mai multor încercări prin care se verifică atât compatibilitatea noii materii prime cu utilajul, cât și standardele obligatorii de calitate ale produselor finite. Durata acestui proces de încercare variază în funcție de aplicația produsului finit. Astfel, se recunoaște că înlocuirea furnizorilor poate constitui un proces îndelungat și costisitor pentru anumiți utilizatori, chiar dacă depinde, într-o anumită măsură, de produsele fabricate. Vizitele de verificare au arătat totuși că unele societăți au încercat să adopte o strategie de extindere a gamei de furnizori proprii, prin care să evite dependența de o singură sursă.
(120)
De asemenea, unele părți au semnalat situația IMM-urilor, susținând că acestea au dificultăți în a se aproviziona cu materii prime deoarece nu pot obține cantitățile minime cerute de către producători. În această privință, se observă că dificultățile privind cantitățile minime par a fi caracteristice acestei activități, indiferent dacă sunt sau nu impuse măsuri. Așadar, se consideră că impunerea unor taxe nu va afecta per se practicile de afaceri deja stabilite între operatorii economici. Prin urmare, aceste afirmații nu au fost considerate justificate.
(121)
În sfârșit, unele părți interesate au susținut că industria din Uniune nu ar reprezenta o sursă constantă, ca urmare a gamei sale incomplete de produse, a calității mai scăzute și a prețurilor ridicate ale produselor. În această privință, se observă că, chiar și în situația în care producătorii din Uniune nu ar avea capacitatea de a furniza toate produsele cerute, există surse alternative de aprovizionare care ar trebui să permită completarea gamelor de produse. În plus, nivelul relativ redus al taxelor nu trebuie să împiedice utilizatorii să își completeze gama de produse continuând să recurgă și la importuri din RPC. Pe lângă aceasta, recenta redeschidere a fabricilor, menționată mai sus, ar trebui să contribuie la rezolvarea acestei probleme, în măsura în care ar permite alocarea unei capacități mai ridicate pentru fabricarea unei game mai largi de produse. Prin urmare, cererea a fost respinsă.
(122)
Referitor la afirmația privind efectul măsurilor asupra industriei din aval și, în consecință, asupra ocupării forței de muncă din Uniune, se consideră că, având în vedere cele de mai sus, impactul ar trebui să fie neglijabil.
6.5. Concluzie privind interesul Uniunii
(123)
Pe baza elementelor menționate anterior, s-a concluzionat că nu există motive întemeiate împotriva instituirii de taxe antidumping definitive pentru importurile de FMR originare din RPC.
7. MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE
7.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(124)
În absența oricăror observații fundamentate, care ar putea modifica concluziile privind nivelul de eliminare a prejudiciului, se confirmă considerentele 179-183 din regulamentul provizoriu.
7.2. Măsuri definitive
(125)
Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping definitive pentru importurile de FMR originare din RPC, la nivelul marjei celei mai scăzute (de dumping sau de prejudiciu), în conformitate cu regula celei mai reduse taxe. În consecință, ratele taxei trebuie să fie instituite la nivelul marjelor de dumping constatate.
(126)
Deoarece marjele de dumping stabilite pentru Coreea și Taiwan se află sub nivelul de minimis, nu se impun taxe antidumping definitive pentru importurile originare din Coreea și Taiwan.
(127)
Taxele antidumping propuse sunt următoarele:
Societatea
Marja de eliminare a prejudiciului
Marja de dumping
Nivelul taxei antidumping
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
N/A
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Societățile care au cooperat și care nu au fost incluse în eșantion
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
N/A
0
0 %
Oriental Industies (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Toate celelalte societăți din RPC
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Pentru fiecare societate, nivelurile individuale ale taxelor antidumping menționate în prezentul regulament s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză, în cursul anchetei. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din Republica Populară Chineză fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate a cărei denumire și a cărei adresă nu sunt menționate în mod expres în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate la societățile menționate în mod expres, nu pot beneficia de aceste niveluri și se supun taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(129)
Orice cerere de aplicare a nivelului individual al taxei antidumping pentru o societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau în urma înființării de noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (3) și să conțină toate informațiile relevante, și anume orice modificare a activităților societății referitoare atât la producție, cât și la vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma schimbării denumirii sau a modificării respective a entităților de producție și de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință printr-o actualizare a listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxelor.
(130)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea instituirii de măsuri antidumping definitive. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări. Observațiile transmise de părți au fost atent examinate și, după caz, constatările au fost modificate în consecință.
(131)
În vederea asigurării tratamentului egal între orice noi exportatori și societățile cooperante neincluse în eșantion, enumerate în anexa la prezentul regulament, ar trebui să se prevadă ca media ponderată a taxei instituite asupra acestora din urmă să se aplice oricăror noi exportatori, care ar fi altfel îndreptățiți la o reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (4) din regulamentul de bază, întrucât articolul 11 alineatul (4) nu se aplică în cazul în care s-a folosit eșantionarea.
7.3. Perceperea definitivă a taxelor provizorii
(132)
Având în vedere amploarea marjelor de dumping constatate, precum și nivelul prejudiciului adus industriei din Uniune, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor constituite cu titlu de taxă antidumping provizorie, instituită prin regulamentul provizoriu, în limita taxelor definitive instituite. În cazul în care taxele definitive sunt mai mici decât taxele provizorii, sumele colectate provizoriu care depășesc nivelul taxelor definitive antidumping vor fi returnate. Dacă taxele definitive sunt mai mari decât taxele provizorii, nu se percep definitiv decât sumele depuse cu titlu de taxe provizorii.
8. ÎNCHEIEREA PROCEDURII
(133)
Având în vedere constatările privind importurile originare din Coreea și Taiwan, procedura cu privire la aceste două țări este închisă,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se impune o taxă definitivă antidumping asupra importurilor de fire de mare rezistență din poliester (altele decât ața de cusut), necondiționate pentru vânzarea cu amănuntul, inclusiv monofilamente sub 67 decitex, originare din Republica Populară Chineză, încadrate în prezent la codul NC 5402 20 00.
(2) Rata taxei antidumping definitive aplicabile prețului net, franco la frontiera Uniunii, înainte de aplicarea taxei, al produsului prezentat în alineatul (1) și fabricat de societățile enumerate mai jos este stabilită după cum urmează:
Societatea
Nivelul taxei (%)
Codul adițional TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
5,5
A975
Societăți enumerate în anexă
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
0
A989
Oriental Industies (Suzhou) Ltd
9,8
A990
Toate celelalte societăți
9,8
A999
(3) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Procedura antidumping privind importurile anumitor tipuri de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Coreea și Taiwan este închisă.
Articolul 3
Sumele depuse cu titlul de taxă antidumping provizorie, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 478/2010 privind importurile de fire de mare rezistență din poliester (altele decât ața de cusut), necondiționate pentru vânzarea cu amănuntul, inclusiv monofilamente având sub 67 decitex, încadrate în prezent la codul NC 5402 20 00 și originare din Republica Populară Chineză, se colectează cu titlu definitiv la nivelul taxei definitive instituite în conformitate cu articolul 1. Sumele depuse care depășesc nivelul taxei antidumping definitive se returnează.
Articolul 4
În cazul în care orice nou producător-exportator din Republica Populară Chineză oferă Comisiei suficiente probe care să dovedească faptul că:
-
nu a exportat în Uniune produsele descrise la articolul 1 alineatul (1) pe parcursul perioadei de anchetă (de la 1 iulie 2008 până la 30 iunie 2009);
-
nu este afiliat niciunui exportator sau producător din Republica Populară Chineză care face obiectul măsurilor antidumping instituite prin prezentul regulament;
-
a exportat efectiv în Uniune produsul în cauză după perioada de anchetă care stă la baza măsurilor sau și-a asumat obligația contractuală și irevocabilă de exportare a unei cantități importante în Uniune,
Consiliul, hotărând cu majoritate simplă, la propunerea Comisiei, prezentată după consultarea Comitetului consultativ, poate modifica articolul 1 alineatul (2) prin adăugarea noului producător-exportator în lista societăților cooperante neincluse în eșantion și supuse astfel mediei ponderate a taxei de 5,3 %.
Articolul 5
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 29 noiembrie 2010.