РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1331/2011 НА СЪВЕТА
от 14 декември 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои видове безшевни тръби от неръждаема стомана с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕС) № 627/2011 (2) („временният регламент“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от неръждаема стомана с произход от Китайската народна република („КНР“).
(2)
Процедурата бе открита в отговор на жалба, подадена на 16 август 2010 г. („жалбата“) от Комитета за защита на промишлеността на безшевни тръби от неръждаема стомана на Европейския съюз („Комитетът за защита“), от името на две групи производители от Съюза („жалбоподателите“), представляващи основен дял, в случая повече от 50 % от общото производство на някои видове безшевни тръби от неръждаема стомана на Съюза.
(3)
Припомня се, както е посочено в съображение 14 от временния регламент, че разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2009 г. до 30 юни 2010 г. („периодът на разследване“ или „ПР“). Тенденциите от значение за оценката на вредата са разгледани за периода от 1 януари 2006 г. до края на периода на разследване („разглежданият период“).
Б. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(4)
След разгласяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше взето решението за налагане на временните мерки („временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, с които изразиха своите становища относно временните констатации. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха възможност за това. Комисията продължи да издирва информацията, която счете за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации.
(5)
По отношение на трите искания за индивидуално разглеждане окончателно бе решено, че такова разглеждане не би могло да бъде предоставено, тъй като това ненужно би затруднило разследването и би възпрепятствало навременното му приключване. Както бе посочено в съображение 6 от временния регламент, Комисията избра представителна извадка, която обхващаше 25 % от общия внос, регистриран в Евростат по време на ПР, и над 38 % от общия обем, идващ от износителите, оказали съдействие по време на ПР. Както бе посочено в съображение 13 от временния регламент, двама от тримата производители износители, включени в представителната извадка, бяха големи групи. Размерът на групите предполагаше особени затруднения по време на настоящото разследване от гледна точка както на усилията, полагани за разследването, така и на анализа. При тези обстоятелства не бе възможно исканията за индивидуално разглеждане, подадени от допълнителни производители износители, да бъдат уважени.
В. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(6)
Припомня се, че както е посочено в съображение 15 от временния регламент, разглежданият продукт са някои видове безшевни тръби от неръждаема стомана (различни от тези с монтирани фитинги и подходящи за пренос на газове или течности тръби с приложение в гражданската авиация) с произход от КНР, класирани понастоящем в кодове по КН 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 и ex 7304 90 00 („разглежданият продукт“).
(7)
Поради липсата на каквито и да било коментари относно разглеждания продукт след временното разгласяване изложеното в съображения от 15 до 19 от временния регламент се потвърждава.
2. Сходен продукт
(8)
Поради липсата на каквито и да било коментари съображение 20 от временния регламент се потвърждава.
Г. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика
(9)
След временното разгласяване някои страни оспориха някои от констатациите, свързани с определянето на ТДПИ, както е посочено в съображения 21-43 от временния регламент.
(10)
Една от страните заяви, че Комисията не е разгласила ценовата разлика между цените на суровините в ЕС и на пазара на КНР. В тази връзка трябва да се отбележи, че както при разгласяването на ТДПИ, така и във временния регламент се разгласява номиналната ценова разлика между цените на суровините в ЕС, САЩ и КНР. Както бе посочено в съображение 27 от временния регламент, тази разлика в зависимост от класа на стоманата възлиза средно на около 30 %. Що се отнася до източниците на информацията, послужила за основа на това сравнение, Комисията използва данни, предоставени от оказалите съдействие производители от Съюза и производители износители от КНР. Тези данни бяха подложени на кръстосана проверка с някои общественодостъпни източници (3).
(11)
Освен това бе заявено, че Комисията не е направила сравнение на цените на желязната руда, внасяна в КНР, и международните пазарни цени. Във връзка с това бе също така заявено, че не са били предоставени данни за отражението на желязната руда върху стойността на суровината (заготовки, отливки, кръгли пръти), закупена от производителите на разглеждания продукт. Желязната руда в съображение 28 от временния регламент бе спомената в контекста на сравнителните предимства, за да се намери възможно обяснение на ниската цена на заготовките, отливките и кръглите пръти в КНР. Желязната руда, както никелът и хромът, са основните източници на разходи при производството на заготовки, отливки и кръгли пръти от неръждаема стомана. Поради факта обаче, че цените на желязната руда, никела и хрома като цяло се основават на международните пазарни цени, тяхното отражение върху ценовата разлика между ценните на заготовките, отливките и кръглите пръти, а оттам и на безшевните тръби от неръждаема стомана в ЕС и КНР, може да бъде само ограничено. Поради това констатациите, довели до отхвърлянето на критерий 1 за искането за ТДПИ, не са се основавали на цените на желязната руда, а на ценовата разлика между суровините, а именно заготовки, отливки и кръгли пръти, пряко използвани в производството на разглеждания продукт; тази ценова разлика в комбинация с установената намеса на държавата (прилагане на експортна такса и невъзстановяване на ДДС) доведоха до заключението, че изпълнението на критерий 1 за предоставяне на ТДПИ не е било доказано.
(12)
Една от страните неколкократно настоя на своето твърдение във връзка с процедурните аспекти на определянето на ТДПИ. Твърдението бе свързано с консултациите с Консултативния комитет на държавите-членки, и по-специално с информацията, предоставена на посочения комитет по време на настоящото разследване. Въпросът бе обяснен в две писма, изпратени на страната, и бе предмет на многократна размяна на мнения със служителя по изслушванията. В тази връзка трябва да бъде отбелязано, че съгласно член 19, параграф 5 от основния регламент обменът на информация относно консултациите с Консултативния комитет на държавите-членки не трябва да се оповестява, освен в случаите, изрично предвидени в основния регламент. Следователно действащите разпоредби не дават възможност на страните да получат какъвто и да било достъп до размяната на мнения между Комисията и държавите-членки.
(13)
Същата страна направи и някои твърдения, свързани основно с въпроса за изкривяванията на пазара за суровини. Заявено бе, че заготовките от неръждаема стомана, закупени на вътрешния пазар на КНР, са представлявали само част от суровините, закупени по време на ПР. В тази връзка се отбелязва на първо място, че в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент не се определя таван по отношение на дела на закупените суровини, които са засегнати от изкривяванията. В член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент се посочва, че разходите за основните вложени материали трябва да отразяват в голяма степен пазарните стойности. И което е по-важното - Комисията обясни, че изкривяванията на пазара за суровини в КНР са засягали основните материали, използвани в производството на безшевни тръби от неръждаема стомана, а не само производството на заготовки. Основните суровини в производството на безшевни тръби от неръждаема стомана са заготовки, отливки и кръгли прътове от неръждаема стомана, които представляват над 50 % от производствените разходи за разглеждания продукт. Тези суровини попадат заедно в код по ХС 7218 10 (отливки и други първични форми от неръждаема стомана). Всички те подлежат на 15-процентна експортна такса и при износ за тях не се възстановява ДДС в размер на 17 %. Именно в този аспект са установени изкривяванията, довели до заключението, че нито един от производителите износители на КНР, включени в представителната извадка, не е отговарял на критерий 1 на оценката за ТДПИ. За засегнатото дружество суровините, използвани за производството на разглеждания продукт и закупени на вътрешния пазар на КНР, представляват значителна част - около 30 % от покупките. Следва да се отбележи освен това, че друга голяма част от суровините се внася от свързаните дружества.
Що се отнася по-специално до суровините, закупени от несвързани доставчици, се вижда, че делът на суровините, закупени на вътрешния пазар, достига дори 56 %. Следователно противно на твърдението на страната може да се заключи, че не е имало невярно представяне на фактите, що се отнася до определянето на ТДПИ, нито в комуникацията с тази страна, нито пък в процеса на консултации с Консултативния комитет, който е бил уведомен за всички представени аргументи. Поради това твърдението трябва да бъде отхвърлено.
(14)
Едно дружество заяви, че решението за отказ на ТДПИ следва да бъде взето на индивидуална основа и за всяко конкретно дружество поотделно, докато в настоящия случай институциите са прехвърлили общите констатации, направени на равнището на държавата, към отделните производители. Този аргумент не може да бъде приет; анализът на институциите категорично е направен индивидуално за всеки включен в представителната извадка производител. Вярно е, че институциите стигнаха до едно и също заключение по отношение и на тримата производители, но това се дължи на факта, че е налице намеса на държавата в процеса на вземане на решения при всеки от тях, както бе обяснено във временния регламент.
(15)
С оглед на изложеното по-горе констатацията, че на всички искания за ТДПИ следва да се даде отказ, както бе посочено в съображения 21-43 от временния регламент, се потвърждава.
2. Нормална стойност
а) Държава аналог
(16)
Една от страните заяви, че САЩ е следвало да бъдат използвани за държава аналог. В тази връзка следва да се отбележи, че основанията за решението САЩ да не бъдат избрани за държава аналог бяха подробно изложени в съображения 46-48 от временния регламент. С оглед на това, че страната не подкрепи твърдението си с аргументи и не предостави допълнителни доводи, които биха могли да променят констатациите по отношение на САЩ като възможна държава аналог, твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(17)
В същото време трябва да се подчертае, че Комисията продължи да полага усилия да получи съдействие от подходяща държава аналог. Наред с усилията, посочени в съображение 47 от временния регламент, Комисията се свърза с производители в Бразилия, Канада, Малайзия, Мексико, Южна Африка, Южна Корея, Тайван и Украйна. Контакт бе установен с общо 46 дружества, но те не оказаха съдействие.
(18)
С оглед на изложеното по-горе временното заключение, че нормалната стойност следва да се основава на цените, действително платени или платими в Съюза за сходния продукт, подходящо коригирани, ако е необходимо, за да се включи разумен марж на печалба, както бе посочено в съображение 51 от временния регламент, се потвърждава.
б) Определяне на нормалната стойност
(19)
Както бе подробно описано в съображения 49-51 от временния регламент, нормалната стойност се основава на действително платената или платима цена в Съюза за сходния продукт, подходящо коригирана, ако е необходимо, за да се включи разумен марж на печалба, на най-близко наподобяващите видове продукти със същия диаметър, клас стомана и от същия вид продукт (например студено или горещо изтеглен).
(20)
Коментарите на страните, свързани с цените, действително платени или платими в Съюза, и тези, свързани с корекциите (като нивото на търговия и възприятието за качество), са разгледани в съображения 45 и 46 по-долу.
(21)
Едно дружество заяви, че нормалната стойност би могла да бъде конструирана на базата на цените на вноса на тръбните заготовки от неръждаема стомана, внесени в САЩ от ЕС, или внесени в ЕС от производителите от Съюза. Това твърдение не бе подкрепено с допълнителни аргументи. Дружеството не представи никакви аргументи защо подобно конструиране би било по-подходящо за определянето на нормалната стойност, отколкото метода, използван във временния регламент. По-специално не бе аргументирано защо би било по-подходящо нормалната стойност да се конструира на базата на цените на тръбните заготовки, отколкото на цените на промишлеността на Съюза за сходния продукт.
(22)
Освен това не бе аргументирано защо е необходимо да се разглежда износът от ЕС за САЩ. Тази алтернатива не изглежда подходяща особено с оглед на факта, че всички оказали съдействие производители от САЩ разчитат на вноса от техните дружества майки в ЕС, както вече бе посочено в съображение 48 от временния регламент. Освен това високите производствени разходи в САЩ, както бе посочено в съображение 48 от временния регламент - причината, поради която САЩ не бяха сметнати са подходяща държава аналог, правят предложения метод неподходящ.
(23)
Що се отнася до износа от САЩ за ЕС, този въпрос бе изрично разгледан в съображение 49 от временния регламент. Счетено бе, че експортните цени на САЩ са засегнати от високите производствени разходи и че обемът на подобен износ е бил много ограничен.
(24)
Същото дружество предложи нормалната стойност да се конструира на базата на действителните цени на вноса на тръбни заготовки от неръждаема стомана от производителите от Съюза. Производителят от ЕС, който внася тръбни заготовки от Индия в ЕС, както е посочено в жалбата, не оказа съдействие по време на настоящото разследване. Освен това нито един от включените в представителната извадка производители от Съюза не внася тръбни заготовки от други държави извън ЕС. Поради това предложената методология не може да бъде използвана.
(25)
С оглед на изложеното по-горе определянето на нормалната стойност, описано в съображения 49-51 от временния регламент, се потвърждава.
3. Експортна цена
(26)
Една от страните отново повтори, че за да се гарантира обективно сравнение, за дата на продажбата следва да се взема датата на поръчката, а не датата на фактурата. Твърдението бе направено с оглед на член 2, параграф 10, буква й) от основния регламент. Както вече бе пояснено на засегнатата страна по време на изслушването със служителя по изслушванията, проведено на 11 март 2011 г., въпросната разпоредба се отнася за конвертирането на валути, т.е. за обменните курсове, които се прилагат, когато сравнението на цените изисква конвертиране на валута. Следователно, когато се посочват дати на поръчки, това засяга конвертирането на валути в рамките на обективно сравнение между експортната цена и нормалната стойност и не е свързано с оборота и обема на продажбите за износ за Съюза по време на ПР.
(27)
Във всички случаи разглежданият продукт е изнасян за независими клиенти в Съюза, поради което експортната цена бе определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на действително платените или платими експортни цени. Поради това съображение 52 от временния регламент се потвърждава.
4. Сравнение
(28)
Както бе посочено в съображение 20 по-горе, коментарите на страните, свързани с действително платените или платими в Съюза цени, и тези, свързани с корекциите (като нивото на търговия и възприятието за качество), са разгледани в съображения 45 и 46 по-долу.
(29)
Една от страните оспори метода за сравнение на експортната цена и нормалната стойност въз основа на три специфични параметъра (диаметър, клас стомана и вид продукт (например студено или горещо изтеглен). Страната заяви, че сравненията е трябвало да бъдат направени на по-подробна база, т.е. да се вземат предвид и други параметри, а именно дебелината на стените, дължината и изпитванията.
(30)
Службите на Комисията събраха информация във връзка с редица параметри, в това число дължината, дебелината на стените и изпитванията.
(31)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж обикновено се определя на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената стойност на цените на всички експортни сделки. Съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент изчисленията на дъмпинга следва да се базират на „всички експортни сделки за Общността“, но следва да се подчиняват на „съответните разпоредби, регулиращи обективното сравнение“. Дружеството се позова на т.нар. контролен номер на продукта и на включените в него параметри. В тази връзка трябва да се отбележи, че контролният номер на продукта представлява средство, използвано по време на разследването с цел структуриране и организиране на значителните обеми много подробни данни, предоставени от дружествата. Той е средство за извършване на по-подробен анализ на различни продуктови характеристики в категорията на разглеждания продукт и сходния продукт. Сравнението бе основано на най-уместните характеристики, за да се гарантира извършването на обективно сравнение.
(32)
В отговор на твърдението на дружеството Комисията обясни в писмо, че дебелината на стените на една тръба е пропорционално свързана с нейното тегло и следователно е била косвено обхваната от сравнението. Други характеристики, като изпитванията например, имат незначително отражение върху сравнението. Така например почти всички разглеждани продукти се подлагат на стандартни изпитвания.
(33)
Трябва да се подчертае, че противно на твърденията на посочената страна, Комисията не е пренебрегнала никаква информация. Често обаче някои параметри, използвани в контролния номер на продукта, имат по-малка тежест, а специфични параметри представляват по-добра база за сравнение, отколкото други. Тръби не са били изключвани от сравнението въз основа на физически различия или по някакви други причини, нито пък са били създадени нови видове продукт. Напротив: всички продажби бяха включени в сравнението, независимо от диаметъра или дължината на тръбата.
(34)
Дружеството посочи освен това, че подходът, използван от Комисията, не му е позволил да поиска корекции във връзка с физическите характеристики. Това твърдение отново се базираше на факта, че Комисията е извършила сравнението на базата на три, а не на повече параметри, въпрос, който вече бе разгледан в изложените по-горе съображение 31 и следващите го съображения.
(35)
Що се отнася до процедурния аспект на въпроса за сравнението, повдигнат от същата страна, трябва да се отбележи, че дружеството е имало пълна възможност да представи своите коментари относно изчисленията, направени в неговия конкретен случай. Всички подробности във връзка с изчисленията бяха разгласени в деня на публикуването на временния регламент. Дружеството представи своите коментари по въпроса с параметрите, използвани при сравнението, в писмо от 11 юли 2011 г., в което поиска допълнителни разяснения. Службите на Комисията отговориха на19 юли 2011 г. В отговор на това дружеството отново изтъкна своите аргументи в писмо от 29 юли 2011 г. Дружеството изрази несъгласие с базата за сравнение и неколкократно заяви, че параметри като дебелината на стените, дължината или изпитванията имат отражения върху цената. Както бе посочено по-горе, Комисията признава, че тези параметри са имали известно отражение върху цените. Счетено бе за по-подходящо обаче изчисленията да се базират на 3-те най-важни параметъра, тъй като те дават най-висока степен на съвпадение и същевременно дават възможност да се намерят съвпадащи продажби при всички експортни сделки.
(36)
Дружеството заяви, че не му е било позволено да подаде искане за корекция. Този аргумент трябва да се отхвърли. Дружеството е имало възможност да подаде своето искане в продължение на цялата процедура, както и в момента на разгласяване на временните констатации, когато дружеството е научило всички подробности във връзка с изчисленията.
(37)
Една от страните заяви, че прилагането на производствените разходи за тръби с по-малък диаметър спрямо тръби с по-голям диаметър не отразява действителните разходи, тъй като разходите за тръби с по-голям диаметър са по-големи. Страната обаче не предложи никаква алтернатива, нито подкрепи искането си с аргументи. Вследствие на това, с оглед на факта, че не бе представен алтернативен метод, използваният метод се счита за най-разумен.
(38)
Едно дружество заяви, че броят на корекциите (това, че Комисията е използвала три параметъра, а не повече, възприятието за качество и корекциите във връзка с нивото на търговия) предполага, че продуктите на производителите от Съюза са трудно съпоставими с внесените продукти от КНР. В тази връзка се посочва, че самият факт, че институциите извършват корекции, е неразделна част от изчислението на антидъмпинга. Тези корекции са предвидени в основния регламент и поради това не поставят под въпрос съпоставимостта на разглеждания продукт и сходния продукт. В действителност високата степен на съвпадение потвърждава, че разглежданият продукт и сходният продукт са напълно съпоставими.
(39)
С оглед на изложеното по-горе констатациите, направени в съображения 53 и 54 от временния регламент, се потвърждават.
5. Дъмпингови маржове
(40)
Една от страните заяви, че поради сериозното колебание на цената на никела дъмпинговият марж е следвало да бъде изчислен на тримесечна база. В тази връзка се посочва, че в настоящия случай сравнението между експортната цена и нормалната стойност не представлява сравнение между цените и разходите, а само между среднопретеглените продажни цени (нормалната стойност бе определена на базата на продажните цени на промишлеността на ЕС). Освен това повишението на цените на никела е представлявало повишение на световните пазарни цени и следователно не е било изолирано явление от КНР. Повишението е засегнало най-много три месеца от ПР, докато продажбите на засегнатия продукт са били осъществени по време на целия ПР. Освен това промените в цените на суровината трябва да се приемат за нормална част от стопанската дейност. Повишението на цените на никела трябва да е засегнало в еднаква степен производителите от Съюза и тези от КНР, тъй като никелът се котира на Лондонската борса за метали. Евентуалната разлика би се дължала на изкривяването на цените на суровината в КНР и поради това не следва да се взема предвид при изчисленията. Следователно твърдението трябва да бъде отхвърлено и сравнението трябва да се базира на средните годишни експортни цени на КНР и средните годишни цени в ЕС, подходящо коригирани, за да се включи разумен марж на печалба. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(41)
Един производител от КНР подаде обосновано заявление, че изчислението на корекциите при изчислението на неговия индивидуален дъмпинг е неточно. Комисията прие това заявление и направи преизчисление, което показа дъмпингов марж в размер на 83,7 %. Като се изключи тази промяна, констатациите, направени в съображения 55-61 от временния регламент, се потвърждават. Преразгледаните дъмпингови маржове са, както следва:
Окончателни дъмпингови маржове
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
67,1 %
Среднопретеглена стойност в представителната извадка за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в представителната извадка и са посочени в приложение I
71,5 %
Всички други дружества
83,7 %
Д. ВРЕДА
1. Промишленост на Съюза
(42)
По отношение на определението за промишлеността на Съюза и представителността на извадката от производители от Съюза след временното разгласяване не бяха получени нови коментари. Поради това изложеното в съображения 62 и 63 от временния регламент се потвърждава.
2. Потребление в Съюза
(43)
По отношение на потреблението на Съюза не бяха получени коментари. Поради това изложеното в съображения 64-66 от временния регламент се потвърждава.
3. Внос от засегнатата държава
(44)
По отношение на временните констатации във връзка с обема, пазарния дял и развитието на цените на дъмпинговия внос не бяха получени коментари от заинтересованите страни. Поради това изложеното в съображения 67-69 от временния регламент се потвърждава.
(45)
Във връзка с изчислението на подбиването на цените от страна на вноса от КНР както производители износители от КНР, така и производителите от Съюза поискаха допълнителна информация относно метода за определяне на някои корекции (като например разходите след вноса, нивото на търговия и пазарното възприятие за качество), приложени при изчислението. Комисията отговори на тези искания, като разгласи начина, по който тези корекции са били определени, като в същото време гарантира спазване на правилата за поверителност.
(46)
Вследствие на представени от производител от КНР коментари бе направена малка корекция в изчислението на подбиването на цените, тъй като при първоначалното изчисление корекцията, свързана с нивото на търговия, включваше и част от разходите след внос, които в същото време са обхванати от отделна корекция за всички разходи след вноса. Корекцията доведе до промяна в размер на по-малко от един процентен пункт в маржовете на подбиване на цените и в нивото на отстраняване на вредата (за прегледа на нивото на отстраняване на вредата вж. съображения 82 и 83 по-долу) в сравнение с временния етап.
(47)
Като изключим посочените по-горе промени и при липсата на каквито и да било коментари, съображения 70 и 71 от временния регламент се потвърждават.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(48)
След временното разгласяване някои производители износители от КНР заявиха, че определени показатели следва да бъдат изключени от анализа на вредата. Те посочиха по-специално, че производството и използването на капацитета са спаднали със същия темп като потреблението на Съюза и че поради тази причина тези показатели не следва да бъдат разглеждани като фактори в анализа на съществената вреда. Подобно твърдение беше направено и по отношение на спада на продажбите на Съюза, който, според твърдения, е следвал темп, съпоставим с този на спада в потреблението.
(49)
В този контекст следва първо да се отбележи, че в съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент „всички икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на промишлеността“, следва да бъдат разгледани при анализа на вредата. Що се отнася до потенциалното въздействие на всички други фактори, които може да са допринесли за вредата, освен дъмпинговия внос, то е разгледано в глава Е „Причинно-следствена връзка“, и по-специално в точката, посветена на въздействието на всички други фактори (вж. съображения 59-69 по-долу).
(50)
Поради липсата на други коментари съображения 72-89 от временния регламент се потвърждават.
5. Заключение относно вредата
(51)
Поради липсата на други коментари съображения 90-92 от временния регламент се потвърждават.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос и на икономическия спад
(52)
Някои страни отново повториха твърденията си, направени на временния етап, че голяма част от съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, следва да бъде отдадена на фактори, различни от дъмпинговия внос.
(53)
В този контекст след временното разгласяване някои производители износители от КНР заявиха по-специално, че голяма част от загубата на обем на продажбите и пазарен дял се е дължала на спада в търсенето, предизвикан по-скоро от икономическата криза, отколкото от дъмпинговия внос от КНР. Те заявиха освен това, че съпоставимият спад на цените на вноса от КНР и на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период (съответно с 9 % и 8 %) също свидетелства за това, че спадът на цените на промишлеността на Съюза се е дължал просто на по-малкото пазарно търсене, отколкото на въздействието на дъмпинговия внос.
(54)
На първо място следва да се отбележи, че в съображения 103-106 от временния регламент се признава, че икономическата криза и последвалото свиване на търсенето са имали отрицателно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза и че поради това може да са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Това обаче не намалява вредоносното въздействие на дъмпинговия внос от КНР на ниски цени, който значително е увеличил своя дял на пазара на Съюза по време на разглеждания период.
(55)
Както бе обяснено в съображения 104 и 105 от временния регламент, въздействието на дъмпинговия внос в действителност причинява много повече вреда в период на по-ниско търсене, отколкото в години на бърз растеж. Вносът от КНР изглежда непрекъснато е подбивал цените в Съюза по време на целия разглеждан период. Освен това по време на ПР подбиването на цените е варирало от 21 % до 32 %, а вносът от КНР е представлявал над 18 % от пазарния дял на Съюза вследствие на значителен ръст от 7,9 процентни пункта по време на разглеждания период. Следователно вносът от КНР е упражнил очевиден натиск върху цените, който не е позволил на промишлеността на Съюза да покрие разходите си (да не говорим за цени на печалба); наред с това увеличеният обем и пазарен дял на този внос е попречил на промишлеността на Съюза да се стреми към по-големи по обем производство, използване на капацитета и продажби, по-специално по отношение на продуктите за широко потребление, продавани основно чрез дистрибутори.
(56)
На второ място правенето на заключения единствено на базата на избраните показатели за вреда, като обема на продажбите и пазарния дял, или само продажните цени би изкривило анализа в този случай. Така например загубите по отношение на обема на продажбите и пазарния дял са били съпроводени, inter alia, от сериозно влошаване на рентабилността и са се дължали до голяма степен на натиска върху цените, упражняван от дъмпинговия внос. Що се отнася по-конкретно до въпроса за пазарния дял, промишлеността на Съюза е загубила 3,6 процентни пункта поради вноса от КНР по време на разглеждания период. И на последно място, отново с оглед на нивото на подбиване на цените и на увеличаването на вноса от КНР както в относително, така и в абсолютно изражение, по никакъв начин не може да се заключи, че спадът на цените на производителите от Съюза не е бил свързан с равнището на цените на дъмпинговия внос.
(57)
С оглед на изложеното по-горе причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и установената съществена вреда се потвърждава на базата на едновременното наличие на съществен обем на вноса и на натиск върху цените, упражняван от вноса от КНР върху промишлеността на Съюза.
(58)
Поради липсата на други коментари съображения 94-96 от временния регламент се потвърждават.
2. Въздействие на други фактори
(59)
По отношение на въздействието на вноса от други трети държави в Съюза някои производители износители от КНР заявиха, че 1,0 от 3,6-те процентни пункта загуба на пазарен дял на промишлеността на Съюза следва да се отдаде на вноса от Япония и Индия. На практика обаче вносът от КНР е спечелил пазарен дял за сметка както на останалия внос, така и на промишлеността на Съюза. Увеличението на пазарния дял от КНР със 7,9 процентни пункта може да се подели между 3,6-те процентни пункта загуба на пазарен дял на промишлеността на Съюза и 4,3-те процентни пункта загуба на пазарен дял на останалия внос.
(60)
Същите производители износители от КНР заявиха, че средните цени на вноса на някои избрани трети държави, а именно Украйна, Индия и САЩ, също значително са се понижили, което може да е причинило вреда на промишлеността на Съюза. В тази връзка се посочва обаче, че като цяло средната цена на вноса от всички държави, с изключение на КНР, в действителност се е повишила с 34 % по време на разглеждания период. Както вече бе посочено в съображение 100 от временния регламент, средната цена на вноса от САЩ значително е надвишавала цените на пазара на Съюза. В същото съображение бе подчертано, че пазарният дял на вноса от Украйна е намалял, докато американският и индийският пазарен дял са останали относително стабилни. Независимо от това не може да се заключи, на базата на данните от Евростат за този внос, че вносът от други трети държави е изиграл значителна роля за влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза, която да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата.
(61)
Поради липсата на други коментари относно констатациите, изложени в съображения 97-102 от временния регламент, тези констатации се потвърждават.
(62)
Що се отнася до въздействието на икономическия спад, причините, поради които икономическият спад не може да се разглежда като елемент, който може да прекъсне причинно-следствената връзка, са анализирани в съображения 52-58 по-горе. Тъй като в нито един от коментарите нямаше възражения, констатациите, изложени в съображения 103-106 от временния регламент, се потвърждават.
(63)
Що се отнася до реализирания износ на промишлеността на Съюза, поради липсата на каквито и да било коментари във връзка с констатациите, изложени в съображения 107 и 108 от временния регламент, тези констатации се потвърждават.
(64)
Няколко производители износители от КНР заявиха, че 18-процентното увеличение на производствените разходи за единица продукт, описано в съображение 109 от временния регламент, е изиграло важна роля за влошаването на рентабилността на промишлеността на Съюза, а не дъмпинговият внос, и поискаха по-подробен анализ на въздействието на това повишение на разходите за единица продукт.
(65)
Комисията проучи въпроса и установи, че увеличението на производствените разходи за единица продукт може да се отдаде на: по-високите производствени разходи в резултат на по-високите цени на суровините, както и на фиксираните разходи, като прекия труд, амортизацията, режийните производствени разходи и разходите за реализация и общите и административните разходи, както и на бързия спад на производството.
(66)
Предвид това, че колебанието в цените на суровините до голяма степен е отчетено в механизма за определяне на цените на промишлеността на Съюза - т.нар. механизъм за „надбавка за легиращи елементи“ свързва пряко цените с котировката на най-важните суровини като никел, молибден и хром, е малко вероятно неговото въздействие върху рентабилността да е значително. Останалите елементи, свързани с недостатъчното производство и обем на продажбите, обаче са имали пряко въздействие върху нивата на рентабилност. Тъй като производството и обемът на продажбите на промишлеността на Съюза са щели да бъдат значително по-високи при липсата на дъмпингов внос, не може да се заключи, че увеличението на производствените разходи за единица продукт само по себе си е било мощен фактор за вредата, а не дъмпинговият внос, тъй като е неразривно свързано с увеличения обем на дъмпинговия внос.
(67)
Някои производители износители от КНР заявиха също така, че неспособността на промишлеността на Съюза да се преструктурира, въпреки спада в потреблението, може да е била основен фактор, довел до установената вреда.
(68)
В тази връзка следва да се отбележи на първо място, че промишлеността на Съюза е трябвало да се справи не само с въздействието на спада в потреблението като такова, но и с въздействието на дъмпинговия внос в период на спад в потреблението. Въпреки това разследването показа, че промишлеността на Съюза i) е запазила своя производствен капацитет в очакване на това, че кризата ще бъде временна и че предстои възстановяване, и не може да се очаква, че тя ще приспособи капацитета си поради нарастващия обем на внос от КНР, извършен на необичайно ниски, дъмпингови цени, ii) непрекъснато е развивала продуктовия си микс с акцент върху специализираните продукти с по-висока стойност, при които конкуренцията от КНР е по-слабо изразена, и iii) по време на разглеждания период е намалила работната си сила с 8 % и средните разходи за труд на работник с 2 % (ако се вземе предвид само периодът на кризата, т.е. между 2008 г. и ПР, тези съкращения достигат съответно 19 и 11 процентни пункта). Всичко това показва, че промишлеността на Съюза е била много активна, що се отнася до мерките, предприемани в опит да се отговори на отрицателното въздействие от понесената вреда. Посочените по-горе мерки обаче са се оказали недостатъчни да противодействат на вредоносния ефект на дъмпинговия внос в период на слабо търсене.
(69)
Поради липсата на каквито и да било други коментари изложеното в съображения 109 и 110 от временния регламент се потвърждава.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(70)
Нито един от аргументите, представени от заинтересованите страни, не доказва, че въздействието на фактори, различни от дъмпинговия внос от КНР, е било такова, че да се прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и установената съществена вреда. С оглед на изложеното по-горе се прави заключението, че дъмпинговият внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
(71)
Поради това заключенията относно причинно-следствената връзка, обобщени в съображения 111-113 от временния регламент, се потвърждават.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(72)
С оглед коментарите на страните Комисията продължи анализа си във връзка с интереса на Съюза.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(73)
По отношение на интереса на промишлеността на Съюза не бяха направени допълнителни коментари и не бе получена информация в тази връзка. Поради това констатациите, изложени в съображения 116-120 от временния регламент, се потвърждават.
2. Интерес на несвързаните вносители в Съюза
(74)
Поради липсата на каквито и да било коментари по този въпрос изложеното в съображения 121-123 от временния регламент се потвърждава.
3. Интерес на потребителите
(75)
След налагането на временните мерки едно дружество ползвател, което не бе оказало съдействие, представи коментари във връзка с интереса на Съюза. Ползвателят заяви по-конкретно, че въздействието на антидъмпинговите мерки върху дружеството ще бъде значително. Той посочи, че тръбите от неръждаема стомана са ключов компонент на редица продукти надолу по веригата, включително тези, произведени от посочения ползвател (напр. топлообменници), и че съществува допълнителен проблем във връзка със сигурността на доставките с оглед на закъсненията, които е понесло дружеството по отношение на някои доставки от страна на производители от Съюза.
(76)
Предвид факта обаче, че посоченият ползвател закупува само 5 % от тръбите от неръждаема стомана от Китай, евентуалното въздействие върху това дружество изглежда ограничено от гледна точка както на разходите, така и на сигурността на доставките.
(77)
Що се отнася по-специално до посоченото въздействие върху разходите, дружеството не подкрепи твърдението си с конкретни данни. Освен това трябва да се припомни, че както бе посочено в съображения 124 и 125 от временния регламент, въздействието върху разходите на единствения ползвател, който оказа пълно съдействие, бе счетено за незначително както по отношение на дружеството като цяло, така и по отношение на поделението, в което се използват тръби от неръждаема стомана.
(78)
По отношение на въпроса със сигурността на доставките, повдигнат от ползвателя, следва да се припомни, че съществува голям брой трети държави, различни от КНР, които продължават да внасят в Съюза тръби от неръждаема стомана. Освен това предвид факта, че промишлеността на Съюза остава най-големият доставчик на продукта, за промишлеността на ползвателите на продукта е изключително важно тя да продължи да съществува.
(79)
Макар че на временния етап бе счетено също, че антидъмпинговите мерки може да имат по-сериозно въздействие върху ползвателите, които използват значителни количества тръби от неръждаема стомана, внесени от КНР, за производството на техните продукти надолу по веригата (вж. съображение 126 от временния регламент), с оглед на липсата на каквото и да било аргументирано твърдение или нова информация след временното разгласяване, може да се заключи, че основните ползи за промишлеността на Съюза от налагането на антидъмпинговите мерки изглежда надделяват над очакваното отрицателно въздействие върху тези ползватели. Поради това констатациите във връзка с интереса на ползвателите, изложени в съображения 124-130 от временния регламент, се потвърждават.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(80)
С оглед на изложеното по-горе временно се прави окончателното заключение, че в крайна сметка не съществуват непреодолими основания срещу налагането на окончателни антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР. Поради това заключенията, изложени в съображения 131 и 132 от временния регламент, се потвърждават.
З. ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(81)
Жалбоподателите заявиха, че 5-процентната целева печалба, установена на временния етап, е изключително ниска, и отново изтъкнаха, че равнище от 12 % би било обосновано с оглед на факта, че разглежданата промишленост е капиталоемка и изисква постоянни технически подобрения и иновационно актуализиране, а оттам и съществени инвестиции. Жалбоподателите завиха, че такова равнище на печалбата би било необходимо, за да се генерира достатъчна възвръщаемост на капитала и да се създадат условия за такива инвестиции. Посоченото по-горе твърдение не бе обаче убедително подкрепено от конкретни цифри. Поради това се прави заключението, че 5-процентният марж на печалбата, установен на временния етап, следва да се запази.
(82)
Във връзка с определянето на нивото на отстраняване на вредата, посочено вече в съображение 45 по-горе, малката промяна по отношение на корекцията на нивото на търговия, която беше направена в изчислението на подбиването на цените, беше направена и при изчислението на нивото на отстраняване на ведата.
(83)
Посочената по-горе промяна доведе до несъществено ревизиране на нивото на отстраняване на вредата. В резултат на това нивото на отстраняване на вредата варира между 48,3 % и 71,9 %, както е показано в таблицата по-долу:
Дружество/дружества
Ниво на отстраняване на вредата
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Среднопретеглена стойност в представителната извадка за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в представителната извадка и които са посочени в приложение I
56,9 %
Всички други дружества
71,9 %
(84)
Един производител износител от КНР заяви, че поради причинената от икономическата криза вреда маржът на вредата следва да се базира на подбиването на цените, а не на продажбите на по-ниски цени, като посочи, че този метод е бил използван в редица антидъмпингови процедури (4). Във всички разследвания, цитирани от производителя износител обаче, са били налице конкретни основания във връзка с промишлеността или икономическия сектор (като опасността от създаване на монопол, същественото повишение на капацитета на промишлеността на Съюза в добре развит пазар, дългосрочното отсъствие на печалба в промишлеността в световен мащаб), които са подкрепили извънредното прилагане на тази специфична методология. В настоящото разследване случаят не е такъв, тъй като икономическата криза е засегнала глобалната икономика като цяло и следователно не може да се приеме за специфична за промишлеността, занимаваща се с производството на безшевни тръби от неръждаема стомана.
2. Окончателни мерки
(85)
С оглед на заключенията, направени във връзка с дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент върху разглеждания продукт следва да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито, което да се равнява на по-ниската от установените стойности за дъмпинговия марж и маржа на вредата в съответствие с правилото за по-ниското мито. В този случай, тъй като нивата на отстраняване на вредата са по-ниски от установените дъмпингови маржове, окончателните мерки следва да се базират на нивото на отстраняване на вредата.
(86)
Въз основа на изложеното по-горе митническите ставки, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са:
Дружество/дружества
Окончателна антидъмпингова митническа ставка
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Среднопретеглена стойност в представителната извадка за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в представителната извадка и които са посочени в приложение I
56,9 %
Всички други дружества
71,9 %
(87)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за дружествата, определени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на разглежданите дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от КНР и произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своите наименование и адрес, включително от субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на обмитяване по ставката, приложима за „всички останали дружества“.
(88)
С оглед свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки включват представяне на валидна търговска фактура пред митническите органи на държавите-членки, която да отговаря на изискванията, изложени в приложение II към настоящия регламент. Към внос, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други износители.
(89)
Ако износът на някое от дружествата, които се ползват от по-ниска индивидуална митническа ставка, се увеличи значително по обем след налагането на разглежданите мерки, такова увеличение по обем може да бъде счетено като представляващо само по себе си промяна в схемите на търговия, която се дължи на налагането на мерките по смисъла на член 13, параграф 1 от основния регламент. При такива обстоятелства и при положение че са изпълнени условията, може да бъде започнато разследване по отношение на заобикаляне на антидъмпинговите мерки. При това разследване може, inter alia, да бъде проучена необходимостта от отстраняване на индивидуалната(ите) митническа(и) ставка(и) и последващо въвеждане на мито, което се прилага в национален мащаб.
(90)
Всяко искане за прилагане на индивидуална антидъмпингова митническа ставка по отношение на дадено дружество (например при промяна в наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски единици) следва да се изпрати във възможно най-кратки срокове до Комисията (5) заедно с цялата съответна информация, по-специално за промени в дейността на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби във връзка с промяната на наименованието или промяната по отношение на производствените или търговските единици например. Ако е необходимо, регламентът ще бъде съответно изменен и допълнен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с правото на индивидуални митнически ставки.
(91)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които почива намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от неръждаема стомана с произход от КНР. Беше им даден също така срок, в който да изложат становищата си след окончателното разгласяване.
(92)
Коментарите, предоставени от заинтересованите страни, бяха внимателно разгледани. Нито един от коментарите не бе такъв, че да промени констатациите от разследването.
(93)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото, което се прилага в национален мащаб, следва да се прилага не само за производителите износители, които не са оказали съдействие, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през ПР.
(94)
С цел да се осигури еднакво третиране на евентуалните нови износители и на посочените в приложение I към настоящия регламент оказали съдействие дружества, които не са включени в представителната извадка, следва да се предвиди среднопретегленото мито, наложено на вторите, да се прилага по отношение на всички нови износители, които иначе биха имали право на преразглеждане съгласно член 11, параграф 4 от основния регламент, тъй като посоченият член не се прилага, когато е използвана представителна извадка.
3. Окончателно събиране на временните мита
(95)
С оглед на размера на установените дъмпингови маржове и предвид нивото на вредата, причинена на промишлеността на Съюза (окончателното мито, наложено с настоящия регламент, е определено на по-високо ниво от нивото на временното мито, наложено с временния регламент), се смята, че сумите, обезпечаващи временното антидъмпингово мито, наложено с временния регламент, следва да се съберат окончателно,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на безшевни тръби от неръждаема стомана (различни от тези с монтирани фитинги и подходящи за пренос на газове или течности тръби с приложение в гражданската авиация), класирани понастоящем в кодове по КН: 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 и ex 7304 90 00 (кодове по ТАРИК 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 и 7304900091) и с произход от Китайската народна република (КНР).
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество/дружества
Окончателна антидъмпингова митническа ставка
Допълнителен код по ТАРИК
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
B119
Дружествата, посочени в приложение I
56,9 %
Всички други дружества
71,9 %
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите власти на държавите-членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митническата ставка, приложима за всички други дружества.
4. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Сумите, обезпечаващи временните антидъмпингови мита съгласно Регламент (ЕС) № 627/2011 на Комисията относно вноса на някои видове безшевни тръби от неръждаема стомана (различни от тези с монтирани фитинги и подходящи за пренос на газове или течности тръби с приложение в гражданската авиация), класирани понастоящем в кодове по КН 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 и ex 7304 90 00 и с произход от КНР, се събират окончателно.
Член 3
Когато нов производител износител в КНР представи на Комисията достатъчни доказателства за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през периода на разследване (от 1 юли 2009 г. до 30 юни 2010 г.),
-
не е свързан с някой от износителите или производителите в КНР, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след периода на разследване, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
Съветът, с обикновено мнозинство, по предложение от Комисията, след консултация с Консултативния комитет може да измени член 1, параграф 2, като добави новия производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в представителната извадка и следователно подлежат на среднопретеглената ставка от 56,9 %.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Женева на 14 декември 2011 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1331/2011 AL CONSILIULUI
din 14 decembrie 2011
de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite la importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil, originare din Republica Populară Chineză
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. MĂSURI PROVIZORII
(1)
Comisia, prin Regulamentul (UE) nr. 627/2011 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), a instituit o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de anumite țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil, originare din Republica Populară Chineză (RPC).
(2)
Procedura a fost inițiată ca urmare a unei plângeri depuse la 16 august 2010 (denumită în continuare „plângerea”) de Comitetul de protecție al industriei tuburilor fără sudură din oțel inoxidabil a Uniunii Europene (denumit în continuare „Comitetul de protecție”) în numele a două grupuri de producători din Uniune (denumiți în continuare „reclamanții”) care reprezintă o pondere majoră, în cazul de față peste 50 %, din producția totală a Uniunii de țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil.
(3)
Se reamintește faptul că, astfel cum este prevăzut în considerentul 14 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2009 și 30 iunie 2010 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
B. PROCEDURA ULTERIOARĂ
(4)
Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri provizorii (denumită în continuare „comunicarea constatărilor provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părților care au solicitat acest lucru li s-a acordat posibilitatea de a fi audiate. Comisia a continuat să caute toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive.
Examinarea individuală
(5)
În ceea ce privește cele trei cereri de examinare individuală, s-a decis în mod clar faptul că aceasta nu poate fi acordată, întrucât ar îngreuna în mod inutil ancheta și ar împiedica încheierea la timp a acesteia. Astfel cum se prevede în considerentul 6 din regulamentul provizoriu, Comisia a selectat un eșantion reprezentativ care acoperea 25 % din importurile înregistrate în Eurostat pe parcursul PA și peste 38 % din volumul total al exportatorilor cooperanți la PA. Astfel cum se precizează în considerentul 13 din regulamentul provizoriu, doi dintre cei trei producători-exportatori incluși în eșantion sunt grupuri mari. Dimensiunea grupurilor ar fi îngreunat în mod semnificativ ancheta în curs, atât în ceea ce privește eforturile depuse la efectuarea anchetei, cât și în ceea ce privește analiza. În aceste condiții, nu a fost posibil să se răspundă favorabil cererilor de examinare individuală înaintate de producătorii-exportatori.
C. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(6)
Se reamintește faptul că, astfel cum se prevede în considerentul 15 din regulamentul provizoriu, produsul în cauză constă în anumite țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil (cu excepția țevilor și tuburilor prevăzute cu accesorii pentru transportul gazelor sau lichidelor, utilizate pentru aeronavele civile), originare din RPC, clasificate în prezent la codurile NC 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 și ex 7304 90 00 (denumite în continuare „produsul în cauză”).
(7)
În absența oricăror observații cu privire la produsul în cauză în urma comunicării măsurilor provizorii, se confirmă considerentele 15-19 din regulamentul provizoriu.
2. Produsul similar
(8)
În absența altor observații în acest sens, prin prezenta se confirmă considerentul 20 din regulamentul provizoriu.
D. DUMPINGUL
1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață
(9)
În urma comunicării măsurilor provizorii, unele părți au contestat unele dintre constatările legate de stabilirea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață astfel cum se specifică în considerentele 21-43 din regulamentul provizoriu.
(10)
Una dintre părți a afirmat că diferența de preț între materiile prime de pe piața UE și cele de pe piața RPC nu a fost făcută publică de către Comisie. În această privință, trebuie remarcat faptul că atât în comunicarea deciziei cu privire la acordarea TEP, cât și în regulamentul provizoriu este precizată diferența nominală de preț dintre prețul materiilor prime din UE, SUA și RPC. Astfel cum se prevede în considerentul 27 din regulamentul provizoriu, această diferență, în medie și în funcție de calitatea oțelului, este de aproximativ 30 %. În ceea ce privește sursele de informare care au stat la baza comparației, Comisia a utilizat date furnizate de producătorii cooperanți din Uniune și de producătorii-exportatori din RPC. Datele respective au fost verificate și comparate cu date disponibile din unele surse publice (3).
(11)
S-a afirmat, de asemenea, că nu a fost efectuată de Comisie nicio comparație între prețurile minereului de fier importat în RPC și prețurile de pe piața internațională. În legătură cu acest subiect, s-a afirmat că nu s-au pus la dispoziție date privind impactul minereului de fier asupra costului materiei prime (țagle, lingouri, bare rotunde) achiziționate de producătorii produsului în cauză. Trimiterea la minereul de fier din considerentul 28 din regulamentul provizoriu a fost făcută în scop comparativ, pentru a găsi o posibilă explicație a prețurilor scăzute ale țaglelor, lingourilor și barelor rotunde din RPC. Minereul de fier, nichelul și cromul sunt factorii determinanți principali ai costurilor implicate de producerea țaglelor, lingourilor și barelor rotunde. Cu toate acestea, din cauza faptului că prețurile minereului de fier, al nichelului și al cromului sunt, în general, bazate pe prețurile de pe piața internațională, impactul acestora asupra diferenței de preț dintre țaglele, lingourile și barele rotunde din UE și cele din RPC și, în cele din urmă, asupra țevilor și tuburilor fără sudură, din oțel inoxidabil, poate fi doar unul limitat. Prin urmare, constatările care au dus la respingerea criteriului 1 al cererii de acordare a TEP nu s-au bazat pe prețurile minereului de fier, ci pe diferența de preț dintre materiile prime, și anume țaglele, lingourile și barele rotunde, utilizate direct la fabricarea produsului în cauză; această diferență de preț, împreună cu intervenția stabilită din partea statului (taxa de export și nerambursarea TVA) au dus la concluzia că nu s-a demonstrat îndeplinirea criteriului 1 pentru acordarea TEP.
(12)
Una dintre părți a reiterat în repetate rânduri aceeași afirmație legată de aspecte procedurale ale determinării TEP. Cererea s-a referit la consultările cu Comitetul consultativ al statelor membre, mai precis la informațiile transmise comitetului în cursul actualei anchete. Subiectul a fost explicat în două scrisori trimise părții și a făcut obiectul mai multor schimburi de opinii cu Consilierul audiator. În acest sens, s-a remarcat faptul că, în temeiul articolului 19 alineatul (5) din regulamentul de bază, schimburile de informații privind consultările cu Comitetul consultativ al statelor membre nu sunt dezvăluite decât în condițiile specifice precizate în regulamentul de bază. Prin urmare, dispozițiile în vigoare nu permit acordarea către părți a accesului la schimburile de opinii dintre Comisie și statele membre.
(13)
Aceeași parte a făcut unele afirmații referitoare, în principal, la problema distorsiunilor de pe piața materiilor prime. Aceasta a afirmat că țaglele din oțel inoxidabil achiziționate de pe piața internă a RPC ar reprezenta numai o parte a achizițiilor de materii prime din cursul PA. În acest sens, se remarcă mai întâi și mai presus de toate faptul că articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază nu instituie niciun prag privind proporția de materii prime achiziționate care ar fi trebuit să fie afectată de distorsiuni. Articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază stipulează că costurile materiilor prime majore trebuie să reflecte în mod substanțial valorile pieței. Și mai important este faptul că, totuși, Comisia a explicat că distorsiunile de pe piața materiilor prime din RPC afectau materiile prime principale utilizate în producția țevilor și tuburilor fără sudură, din oțel inoxidabil, și nu numai țaglele. Principalele materii prime utilizate pentru producerea țevilor și tuburilor fără sudură, din oțel inoxidabil sunt țaglele, lingourile și barele rotunde din oțel inoxidabil, care reprezintă peste 50 % din costul de producție al produsului în cauză. Toate aceste materii prime se încadrează la Codul HS 7218 10 (lingouri din oțel inoxidabil și alte forme primare de oțel inoxidabil). Acestea fac obiectul unei taxe de export de 15 % și nu fac obiectul niciunei rambursări a TVA-ului de 17 % atunci când sunt exportate. Distorsiunile au fost confirmate în această privință, ducând la concluzia că niciunul dintre producătorii-exportatori din RPC nu a îndeplinit criteriul 1 din evaluarea TEP. Pentru societatea în cauză, materiile prime utilizate la fabricarea produsului în cauză achiziționate pe piața internă a RPC reprezintă o proporție substanțială - aproximativ 30 % - din achiziții. Trebuie remarcat faptul că, în plus, o altă proporție majoră este importată de la societăți afiliate.
Dacă luăm în considerare numai achizițiile de la furnizori neafiliați, 56 % au fost achiziții interne. Prin urmare, în contradicție cu afirmația părții, nu s-a dat nicio interpretare greșită faptelor în ceea ce privește determinarea TEP, nici în privința comunicării cu partea respectivă, nici în procesul de consultare cu Comitetul consultativ care a fost informat cu privire la argumentele transmise. În consecință, afirmația trebuie respinsă.
(14)
O societate a afirmat că decizia de a nu se acorda TEP ar trebui să fie individuală și specifică pentru fiecare societate, în timp ce în cazul de față instituțiile au extins constatările generale făcute la nivelul țării asupra producătorilor individuali. Acest argument nu poate fi acceptat; într-adevăr, analiza efectuată de către instituții a fost realizată în mod individual pentru fiecare producător inclus în eșantion. Este adevărat că instituțiile au ajuns la aceeași concluzie pentru toți cei trei producători, dar acest lucru se datorează faptului că există o intervenție a statului în procesul de luare a deciziilor la nivelul fiecăruia dintre aceștia, după cum se explică în regulamentul provizoriu.
(15)
Având în vedere cele de mai sus, se confirmă constatarea conform căreia toate cererile de acordare TEP ar trebui respinse, astfel cum se prevede în considerentele 21-43 din regulamentul provizoriu.
2. Valoarea normală
(a) Țara analogă
(16)
Una dintre părți a afirmat că SUA ar fi trebuit să fie utilizate drept țară analogă. În privința aceasta, trebuie remarcat faptul că motivele deciziei de a nu utiliza SUA drept țară analogă au fost expuse pe larg în considerentele 46-48 din regulamentul provizoriu. Având în vedere faptul că partea nu și-a motivat afirmația și nu a oferit argumente suplimentare care ar fi putut modifica constatările cu privire la alegerea SUA drept țară analogă posibilă, afirmația trebuie să fie respinsă.
(17)
În același timp, trebuie subliniat faptul că Comisia a continuat eforturile de a obține cooperarea din partea unei țări analoge adecvate. În urma depunerii eforturilor menționate în considerentul 47 din regulamentul provizoriu, Comisia a contactat producători din Brazilia, Canada, Malaysia, Mexic, Africa de Sud, Coreea de Sud, Taiwan și Ucraina. Au fost contactate, în total, 46 de societăți, dar nu s-a putut obține cooperarea din partea niciuneia dintre ele.
(18)
Având în vedere cele de mai sus, se confirmă concluzia provizorie conform căreia valoarea normală ar trebui să se bazeze pe prețurile plătite efectiv sau plătibile în Uniune pentru produsul similar, ajustate corespunzător pentru a incluse o marjă rezonabilă de profit, astfel cum se prevede în considerentul 51 din regulamentul provizoriu.
(b) Determinarea valorii normale
(19)
Conform prezentării detaliate din considerentele 49-51 din regulamentul provizoriu, valoarea normală se bazează pe prețurile plătite efectiv sau plătibile în Uniune pentru produsul similar, ajustate corespunzător pentru a incluse o marjă rezonabilă de profit, pentru tipurile de produse care se aseamănă cel mai mult și care au același diametru, calitate a oțelului și tip de produs (de exemplu, laminat la rece sau la cald).
(20)
Observațiile părților referitoare la prețurile plătite efectiv sau plătibile în Uniune și cele referitoare la ajustări (cum ar fi nivelul comercial și perceperea calității) au fost abordate în considerentele 45 și 46 de mai jos.
(21)
O societate a afirmat că valoarea normală ar putea fi obținută pe baza prețurilor de import ale produselor tubulare semifinite din oțel inoxidabil practicate la importurile în SUA provenite din UE sau la importurile în UE provenite de la producători din Uniune. Această afirmație nu a fost argumentată ulterior. Societatea nu a prezentat argumente care să dovedească faptul că acest mod de calcul ar fi mai potrivit pentru determinarea valorii normale decât metoda utilizată în regulamentul provizoriu. În special, nu s-a argumentat de ce ar fi mai potrivită calcularea valorii normale pe baza prețurilor produselor tubulare semifinite din oțel inoxidabil decât pe baza prețurilor practicate de industria UE pentru produsul similar.
(22)
De asemenea, nu s-a argumentat de ce exporturile UE către SUA ar trebui luate în considerare. Această alternativă pare a fi nepotrivită în special având în vedere faptul că toți producătorii cooperanți din SUA se bazează pe importuri de la societățile lor mamă din UE, astfel cum s-a menționat în considerentul 48 din regulamentul provizoriu. Mai mult, costul de prelucrare în SUA, astfel cum este menționat în considerentul 48 din regulamentul provizoriu, - care reprezintă tocmai motivul pentru care SUA au fost considerate neadecvate drept țară analogă - reprezintă motivul pentru care metoda sugerată nu este adecvată.
(23)
În ceea ce privește exporturile din SUA către UE, acest aspect a fost abordat în mod explicit în considerentul 49 din regulamentul provizoriu. S-a considerat că prețurile de export practicate în SUA vor fi afectate de costurile ridicate de producție și că volumele acestor exporturi au fost foarte scăzute.
(24)
Aceeași societate a propus să se calculeze valoarea normală pe baza prețurilor de import actuale ale produselor tubulare semifinite din oțel inoxidabil practicate de producătorii din Uniune. Cu toate acestea, producătorul UE care importă produse tubulare semifinite din oțel inoxidabil din India în UE, astfel cum s-a menționat în plângere, nu cooperează la ancheta aflată în curs. Niciunul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion nu importă produse tubulare semifinite din oțel inoxidabil din nicio țară din afara UE. Prin urmare, metodologia propusă nu poate fi utilizată.
(25)
Având în vedere cele menționate anterior, se confirmă determinarea valorii normale conform considerentelor 49-51 din regulamentul provizoriu.
3. Prețul de export
(26)
O parte și-a reiterat afirmația conform căreia, pentru o comparație corectă, ar trebui să se considere că data comenzii, și nu data facturii reprezintă data de vânzare. Această afirmație s-a referit la articolul 2 alineatul (10) litera (j) din regulamentul de bază. Astfel cum s-a explicat deja părții în cauză în cursul audierii cu Consilierul audiator care a avut loc la data de 11 martie 2011, dispoziția respectivă se referă în mod specific la conversiunea valutară, mai precis la ratele de schimb valutar aplicabile atunci când comparația prețurilor necesită conversiunea valutei. Prin urmare, trimiterea la datele comenzilor de achiziții se referă la conversiunea valutei în scopul unei comparații corecte între prețul de export și valoarea normală și nu se referă la cifra de afaceri și la volumul vânzărilor la export către UE pe parcursul PA.
(27)
În toate cazurile, produsul în cauză a fost exportat către clienți independenți din Uniune și, prin urmare, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite sau plătibile efectiv. Prin urmare, se confirmă considerentul 52 din regulamentul provizoriu.
4. Comparația
(28)
Astfel cum s-a precizat în considerentul 20 de mai sus, observațiile părților referitoare la prețurile plătite efectiv sau plătibile în Uniune și cele referitoare la ajustări (cum ar fi nivelul comercial și perceperea calității) au fost abordate în considerentele 45 și 46 de mai jos.
(29)
O parte a contestat metoda comparării prețului de export și a valorii normale pe baza a trei parametri specifici (diametru, calitatea oțelului și tipul de produs - și anume, laminat la rece sau la cald). Partea respectivă a afirmat că ar fi trebuit să se efectueze comparația la un nivel mai ridicat de detaliere, și anume ținându-se cont și de alți parametri, mai precis grosimea peretelui, lungimea și testarea.
(30)
Serviciile Comisiei au colectat, într-adevăr, informații referitoare la mai mulți parametri, printre care lungimea, grosimea peretelui și testarea.
(31)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping se stabilește, în mod normal, pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor tuturor tranzacțiilor de export. Articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază stabilește luarea în considerare, pentru calculul dumpingului, a „tuturor exporturilor către Comunitate”, dar „sub rezerva dispozițiilor pertinente care reglementează compararea echitabilă”. Societatea a făcut trimitere la așa-numitul număr de control al produsului și la parametrii incluși în acesta. În această privință, trebuie remarcat faptul că numărul de control al produsului este un instrument utilizat în cadrul anchetei pentru a structura și a organiza cantitățile însemnate de date foarte detaliate transmise de societăți. Acesta este un ajutor pentru efectuarea unei analize mai detaliate a diferitelor caracteristici ale produselor din cadrul categoriei din care fac parte produsul în cauză și produsul similar. Comparația s-a bazat pe cele mai pertinente caracteristici pentru a asigura o comparație corectă.
(32)
Ca urmare a afirmației societății respective, Comisia a explicat într-o scrisoare faptul că grosimea peretelui unei țevi este legată proporțional de greutatea acesteia și este, prin urmare, inclusă în mod indirect în comparație. Alte caracteristici, precum testarea, au efecte minore asupra comparației. De exemplu, aproape toate produsele în cauză fac obiectul unor cereri de testare standard.
(33)
Trebuie subliniat faptul că, contrar afirmației părții, Comisia nu a trecut cu vederea nicio informație. Cu toate acestea, se întâmplă adesea ca anumiți parametri utilizați în numărul de control al produsului să aibă o pondere mai mică și ca anumiți parametri să fie mai fiabili pentru o comparație corectă decât alți parametri. Nu a fost trecută cu vederea pentru comparație nicio țeavă din pricina diferențelor fizice sau din orice alte motive și nici nu au fost create noi tipuri de produse. Dimpotrivă, toate vânzările au fost incluse în comparație, indiferent de diametrul sau lungimea țevii.
(34)
Societatea a afirmat, apoi, că abordarea utilizată de Comisie a împiedicat-o să înainteze o cerere de ajustare în funcție de caracteristicile fizice. Această afirmație s-a bazat, de asemenea, pe faptul că Comisia a efectuat comparația pe baza a numai trei parametri și a fost abordată în considerentul 31 de mai sus și în considerentele ulterioare.
(35)
În ceea ce privește aspectul procedural al comparației, acesta fiind pus în discuție de aceeași parte, trebuie remarcat faptul că societatea a avut ocazia de a transmite observații privind calculele efectuate în cazul său particular. Detalii complete privind calculele respective au fost făcute publice în ziua publicării regulamentului provizoriu. Societatea a trimis observații cu privire la aspectul parametrilor utilizați în comparație într-o scrisoare din 11 iulie 2011, solicitând clarificări suplimentare. Serviciile Comisiei au transmis un răspuns la data de 19 iulie 2011. Societatea și-a reiterat argumentele într-o scrisoare din 29 iulie 2011. Societatea nu a fost de acord cu baza comparației și a afirmat în repetate rânduri că anumiți parametri precum grosimea peretelui, lungimea sau testarea au un impact asupra prețurilor. Astfel cum s-a afirmat anterior, Comisia recunoaște faptul că acești parametri au un anumit impact asupra prețurilor. Cu toate acestea, s-a considerat că este mai adecvat să se bazeze calculele pe trei parametri care sunt cei mai importanți și care oferă cel mai ridicat grad de similitudine, precum și posibilitatea de a identifica vânzări asemănătoare pentru toate tranzacțiile de export.
(36)
Societate a afirmat că a fost împiedicată să transmită cereri de ajustare. Argumentul respectiv trebuie respins. Oportunitățile de a prezenta cereri au fost oferite pe întreg parcursul procedurii, cu excepția momentului publicării concluziilor provizorii, când societatea a cunoscut pe deplin detaliile calculului.
(37)
Una dintre părți a afirmat că aplicarea costurilor de producție valabile pentru produsele cu diametru mai mic în cazul produselor cu diametru mai mare nu se reflectă în costurile efective, deoarece costurile aferente produselor cu diametru mai mare sunt mult mai ridicate. Cu toate acestea, partea nu a oferit nicio alternativă și nici nu și-a justificat afirmația. Prin urmare, având în vedere faptul că nu s-a prezentat nicio metodă alternativă, metoda utilizată este considerată drept cea mai rezonabilă.
(38)
O societate a afirmat că numărul de ajustări efectuate (faptul că Comisia a utilizat numai trei parametri, ajustările în privința perceperii calității și a nivelului comercial) sugerează faptul că produsele fabricate de producătorii din Uniune sunt comparabile doar într-o mică măsură cu produsele importate din RPC. În acest sens, se remarcă faptul că însăși efectuarea ajustărilor de către instituții reprezintă o parte inerentă a oricărui calcul al dumpingului. Ajustările respective sunt prevăzute în regulamentul de bază și, prin urmare, nu pun în discuție comparabilitatea dintre produsele în cauză și produsul similar. De fapt, gradul ridicat de similitudine confirmă faptul că produsul în cauză și produsul similar sunt comparabile în întregime.
(39)
Având în vedere cele menționate anterior, concluziile din considerentele 53 și 54 din regulamentul provizoriu se confirmă.
5. Marjele de dumping
(40)
O parte a afirmat că, din pricina unei fluctuații puternice a prețului nichelului, marja de dumping ar fi trebuit să fie calculată trimestrial. În această privință, se remarcă faptul că, în cazul de față, comparația dintre prețul de export și valoarea normală nu este o comparație între prețuri și costuri, ci numai între prețurile de vânzare medii ponderate (valoarea normală a fost determinată pe baza prețurilor de vânzare practicate de industria UE). Mai mult, creșterea prețului nichelului s-a datorat unei creșteri a prețurilor pe plan mondial și, prin urmare, nu reprezintă un fenomen izolat, specific situației din RPC. Creșterea a afectat cel mult trei luni din PA, în timp ce vânzările produsului în cauză au avut loc pe întreg parcursul PA. În plus, schimbările prețurilor materiilor prime trebuie considerate drept o parte normală a operațiunilor comerciale. Prețurile în creștere ale nichelului ar trebui să afecteze în mod egal producătorii din Uniune și pe cei din RPC, întrucât nichelul este cotat la Bursa metalelor de la Londra (London Metal Exchange). Orice diferențe posibile se datorează distorsiunii prețurilor materiilor prime în RPC și ar trebui, prin urmare, să nu fie luată în considerare la calcul. Prin urmare, afirmația trebuie să fie respinsă, iar comparația trebuie să fie bazată pe prețurile de export medii anuale din RPC și prețurile medii anuale din UE, cu ajustarea corespunzătoare pentru a include o marjă de profit rezonabilă. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
(41)
Un producător din RPC a făcut o afirmație argumentată, conform căreia calculul ajustărilor pentru marja sa de dumping individuală s-a efectuat în mod greșit. Comisia a acceptat afirmația acestuia și a efectuat un nou calcul, în urma căruia a rezultat o marjă de dumping de 83,7 %. În afara acestei modificări, concluziile din considerentele 55-61 din regulamentul provizoriu se confirmă. Marjele de dumping revizuite sunt după cum urmează:
Marjele de dumping definitive
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd, Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd, Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd, Yongzhong
67,1 %
Media ponderată la nivelul eșantionului pentru producătorii-exportatori cooperanți neincluși în eșantion și menționați în anexa I
71,5 %
Toate celelalte societăți
83,7 %
E. PREJUDICIUL
1. Industria Uniunii
(42)
Referitor la definiția industriei din Uniune și la caracterul reprezentativ al eșantionului de producători din Uniune, nu au fost primite observații după publicarea constatărilor provizorii. Prin urmare, se confirmă considerentele 62 și 63 din regulamentul provizoriu.
2. Consumul la nivelul Uniunii
(43)
Nu au fost primite observații cu privire la consumul Uniunii. Prin urmare, considerentele 64-66 din regulamentul provizoriu se confirmă.
3. Importurile provenite din țara în cauză
(44)
Cu privire la constatările provizorii referitoare la volum, cota de piață și evoluția prețurilor importurilor care au făcut obiectul unui dumping, nu au fost transmise observații de către părțile interesate. Prin urmare, considerentele 67-69 din regulamentul provizoriu se confirmă.
Subcotarea prețurilor
(45)
Cu privire la calculul subcotării prețurilor prin importurile din RPC, atât producătorii-exportatori din RPC, cât și industria din Uniune au solicitat informații suplimentare privind metoda de determinare a anumitor ajustări (cum ar fi costurile ulterioare importării, nivelul comercial și perceperea calității pe piață) care a fost aplicată în calcul. Comisia a răspuns acestor solicitări prin dezvăluirea, în condiții de respectare a regulii confidențialității, a modului în care au fost determinate ajustările.
(46)
În urma observațiilor unui producător din RPC, s-a efectuat o corecție minoră a calculului subcotării prețurilor, întrucât în calculul provizoriu ajustarea nivelului comercial includea și o parte a costurilor ulterioare importării care fuseseră vizate deja de ajustarea separată a tuturor costurilor ulterioare importării. Corecția a dus la o schimbare de mai puțin de un punct procentual a marjei de subcotare și a nivelului de eliminare a prejudiciului (pentru revizuirea nivelului de eliminare a prejudiciului, a se vedea considerentele 82 și 83 de mai jos) față de calculul din etapa provizorie.
(47)
În afara modificărilor menționate anterior și în lipsa oricăror alte observații, se confirmă considerentele 70-71 din regulamentul provizoriu.
4. Situația economică a industriei din Uniune
(48)
Ca urmare a comunicării măsurilor provizorii, unii producători-exportatori din RPC au afirmat că anumiți indicatori ar trebui să fie excluși din analiza prejudiciului. Îndeosebi, aceștia au afirmat că producția și utilizarea capacității au scăzut în aceeași proporție ca și consumul Uniunii și că, din acest motiv, indicatorii respectivi nu ar trebui să fie considerați factori ai analizei prejudiciului material. O afirmație similară a fost transmisă cu privire la scăderea vânzărilor Uniunii care, conform afirmației, s-a produs de asemenea într-o proporție comparabilă cu reducerea consumului.
(49)
În acest context, ar trebui remarcat mai întâi faptul că, în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, ar trebui să fie examinați într-o analiză a prejudiciului „toți factorii și indicatorii economici care au influențat situația acestei industrii”. În ceea ce privește efectele potențiale ale oricăror alți factori decât importurile care ar fi putut contribui la prejudiciu, acestea sunt abordate la capitolul F. Legătura de cauzalitate, în special cu privire la efectele oricăror altor factori (a se vedea considerentele 59-69 de mai jos).
(50)
În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 72-89 din regulamentul provizoriu.
5. Concluzie privind prejudiciul
(51)
În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 90-92 din regulamentul provizoriu.
F. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Efectele importurilor care au făcut obiectul unui dumping și ale crizei economice
(52)
Unele părți și-au reiterat afirmațiile transmise pe parcursul etapei provizorii conform cărora o parte substanțială a prejudiciului material suferit de industria din Uniune ar trebui să fie atribuită altor factori decât importurile care au făcut obiectul unui dumping.
(53)
În acest context, în urma publicării concluziilor provizorii, unii producători-exportatori din RPC au afirmat în special că o parte însemnată a pierderii suferite în privința volumelor de vânzări și a cotei de piață s-a datorat mai curând scăderii cererii ca urmare a crizei economice, decât importurilor din RPC care au făcut obiectul unui dumping. Aceștia au afirmat, de asemenea, că scăderea comparabilă a prețurilor importurilor din RPC și ale industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate (cu 9 % și, respectiv, 8 %) a indicat, de asemenea, faptul că scăderea prețurilor practicate de industria din Uniune s-a datorat pur și simplu scăderii cererii de pe piață, mai curând decât efectului importurilor care au făcut obiectul unui dumping.
(54)
În primul rând, ar trebui remarcat faptul că în considerentele 103-106 din regulamentul provizoriu se recunoaște efectul negativ pe care criza economică și scăderea, în consecință, a cererii l-au avut asupra situației industriei din Uniune, precum și faptul că se poate ca acestea să fi contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Totuși, aceasta nu diminuează efectul prejudiciabil avut de importurile din RPC la prețuri scăzute care au făcut obiectul unui dumping și care și-au mărit cota pe piața Uniunii pe parcursul perioadei examinate.
(55)
Astfel cum se explică în considerentele 104 și 105 din regulamentul provizoriu, efectul importurilor care au făcut obiectul unui dumping este, de fapt, mult mai prejudiciabil într-o perioadă de scădere a cererii decât într-o perioadă de creștere rapidă. Importurile din RPC par a fi subcotat în continuu prețurile din Uniune pe parcursul perioadei examinate. În plus, subcotarea prețurilor în cursul PA s-a înscris între 21 % și 32 %, iar importurile din RPC au reprezentat peste 18 % din cota de piață a Uniunii, ca urmare a unei creșteri substanțiale de 7,9 puncte procentuale pe parcursul perioadei examinate. Prin urmare, în timp ce importurile din RPC au exercitat o presiune evidentă asupra prețurilor care a împiedicat industria din Uniune să își acopere cheltuielile (să nu mai vorbim de fixarea unor prețuri profitabile), în același timp creșterea volumului și a cotei de piață a importurilor respective a împiedicat industria din Uniune să își propună volume mai mari de producție, utilizare a capacității și vânzări, în special în privința produselor de tipul celor de consum care sunt comercializate în principal prin intermediul distribuitorilor.
(56)
În al doilea rând, stabilirea de concluzii numai pe baza indicatorilor de prejudiciu selectați, precum volumul vânzărilor și cota de piață, sau numai pe baza prețurilor ar distorsiona analiza în acest caz. De exemplu, pierderile suferite în privința volumului și a cotei de piață au fost însoțite, printre altele, de o deteriorare severă a profitabilității și s-au datorat, într-o mare măsură, presiunii exercitate asupra prețurilor de importurile care au făcut obiectul unui dumping. În ceea ce privește aspectul specific al cotei de piață, industria din Uniune a pierdut 3,6 puncte procentuale în favoarea importurilor din RPC pe parcursul perioadei examinate. În final, având în vedere rata de subcotare și creșterea importurilor din RPC atât în termeni relativi, cât și absoluți, nu se poate ajunge în niciun caz la concluzia că reducerea prețurilor practicate de producătorii din Uniune nu a avut nicio legătură cu nivelurile de prețuri ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping.
(57)
Având în vedere cele de mai sus, legătura de cauzalitate dintre importurilor care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul material constatat a fost confirmată pe baza existenței atât a unor volume substanțiale, cât și a unei presiuni asupra prețurilor exercitată de importurile din RPC asupra industriei din Uniune.
(58)
În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 94-96 din regulamentul provizoriu.
2. Efectele altor factori
(59)
În ceea ce privește efectul importurilor din alte țări terțe în Uniune, unii producători-exportatori din RPC au afirmat că 1,0 din cele 3,6 puncte procentuale de cotă de piață pierdute de industria din Uniune ar fi trebuit atribuite importurilor din Japonia și India. Cu toate acestea, importurile din RPC au câștigat, de fapt, cotă de piață în detrimentul altor importuri și al industriei din Uniune. Creșterea cotei de piață a importurilor din RPC de 7,9 puncte procentuale poate fi divizată în pierderea de 3,6 puncte procentuale a cotei de piață a industriei Uniunii și pierderea de 4,3 puncte procentuale a altor importuri.
(60)
Aceiași producători-exportatori din RPC au afirmat că prețurile medii ale importurilor din anumite alte țări terțe selectate, în special Ucraina, India și SUA, au înregistrat, de asemenea, o scădere importantă care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei Uniunii. În această privință se remarcă, totuși, faptul că, în general, prețul mediu al importurilor din toate celelalte țări în afara RPC a crescut cu 34 % pe parcursul perioadei examinate. Astfel cum s-a afirmat deja în considerentul 100 din regulamentul provizoriu, prețul mediu de import din SUA depășise cu mult prețurile de pe piața Uniunii. Astfel cum se subliniază în același considerent, cota de piață a importurilor din Ucraina a scăzut, în timp ce cotele de piață americană și indiană au rămas relativ stabile. Cu toate acestea, pe baza datelor Eurostat privind importurile respective, nu se poate ajunge la concluzia că importurile din alte țări terțe ar fi jucat un rol semnificativ în deteriorarea situației industriei din Uniune, întrerupând astfel legătura de cauzalitate stabilită între importurile din RPC și prejudiciu.
(61)
În absența oricăror alte observații referitoare la constatările din considerentele 97-102 din regulamentul provizoriu, se confirmă constatările menționate.
(62)
În ceea ce privește efectul crizei economice, motivele pentru care aceasta nu poate fi considerată drept element care întrerupe legătura de cauzalitate sunt analizate în considerentele 52-58 de mai sus. Întrucât niciuna dintre observațiile transmise nu le-a contrazis, concluziile din considerentele 103-106 din regulamentul provizoriu se mențin.
(63)
În ceea ce privește performanța la export a industriei din Uniune, în absența oricăror observații privind constatările din considerentele 107 și 108 din regulamentul provizoriu, se confirmă constatările respective.
(64)
Anumiți producători-exportatori din RPC au afirmat că creșterea de 18 % a costului de producție unitar descrisă în considerentul 109 din regulamentul provizoriu a jucat un rol important în deteriorarea profitabilității industriei din Uniune mai curând decât importurile care au făcut obiectul unui dumping și au necesitat o analiză mai detaliată a efectului avut de creșterea respectivă a costului unitar.
(65)
Comisia a examinat această problemă și a considerat că creșterea costului unitar se poate atribui: costurilor mai ridicate de prelucrare, ca urmare a unor prețuri mai ridicate ale materiilor prime, precum și unor costuri fixe precum manopera directă, deprecierea, cheltuielile indirecte și costurile VAG, precum și scăderii rapide a producției.
(66)
Având în vedere faptul că fluctuația costului materiilor prime este acoperită, în mare măsură, de mecanismul de stabilire a prețurilor al industriei din Uniune - așa-numitul mecanism al „suprataxei pe aliaj” leagă în mod direct prețurile de cotația celor mai importante materii prime, precum nichelul, molibdenul și cromul -, impactul acesteia asupra profitabilității este, foarte probabil, nesemnificativ. Cu toate acestea, celelalte elemente legate de producția insuficientă și volumele de vânzare au avut un efect direct asupra nivelurilor de profitabilitate. Întrucât producția și volumele de vânzare ale industriei din Uniune ar fi fost cu mult mai mari în absența importurilor care au făcut obiectul unui dumping, nu se poate ajunge la concluzia conform căreia creșterea costului de producție unitar ar fi, în sine, un factor determinant major al prejudiciului și nu importurile care au făcut obiectul unui dumping, deoarece aceasta este legată strâns de creșterea volumului importurilor care au făcut obiectul unui dumping.
(67)
Unii producători-exportatori din RPC au afirmat, de asemenea, că incapacitatea industriei din Uniune de a se restructura în pofida scăderii consumului se poate să fi fost un important factor determinant al prejudiciului stabilit.
(68)
În acest sens, ar trebui remarcat mai întâi faptul că industria din Uniune a trebuit să facă față nu numai efectului, în sine, al scăderii consumului, ci și impactului avut de importurile care au făcut obiectul unui dumping într-o perioadă de scădere a consumului. Cu toate acestea, ancheta a arătat că industria din Uniune (i) și-a menținut capacitatea de producție, preconizând un caracter temporar al crizei și așteptând o redresare ulterioară și nu se preconizează că va putea să-și adapteze capacitatea din pricina volumelor în creștere ale importurilor din RPC la prețuri anormal de scăzute, de dumping, (ii) și-a dezvoltat în continuu gama de produse, cu accent pe produsele specializate cu valoare mai ridicată, în cazul cărora competiția din partea RPC este mai puțin semnificativă și (iii) și-a redus cu 8 % numărul de angajați și a redus cu 2 % costul mediu al forței de muncă pe angajat în perioada examinată (în cazul în care aceste reduceri sunt examinate numai în perioada de criză, și anume între 2008 și PA, ele sunt de 19 și, respectiv, 11 puncte procentuale). Toate aceste elemente arată că industria din Uniune a fost foarte activă în luarea măsurilor, încercând să contracareze efectele negative rezultate din prejudiciul suferit. Cu toate acestea, măsurile menționate mai sus s-au dovedit a fi ineficiente pentru contracararea efectelor prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping într-o perioadă de scădere a cererii.
(69)
În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 109 și 110 din regulamentul provizoriu.
3. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(70)
Niciunul dintre argumentele prezentate de către părțile interesate nu demonstrează că impactul altor factori, în afară de importurile din RPC care fac obiectul unui dumping, este în măsură să întrerupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material constatat. Având în vedere cele menționate anterior, se concluzionează că importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping au provocat un prejudiciu material industriei din Uniune, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(71)
Prin urmare, se confirmă concluziile privind legătura de cauzalitate din regulamentul provizoriu, astfel cum au fost sintetizate în considerentele 111-113.
G. INTERESUL UNIUNII
(72)
Având în vedere observațiile părților, Comisia și-a continuat analiza referitoare la interesul Uniunii.
1. Interesul industriei din Uniune
(73)
În ceea ce privește interesul industriei din Uniune, nu s-a primit nicio altă observație sau informație. Prin urmare, se confirmă concluziile din considerentele 116-120 ale regulamentului provizoriu.
2. Interesul importatorilor neafiliați din Uniune
(74)
În absența oricărei observații referitoare la acest subiect, se confirmă considerentele 121-123 din regulamentul provizoriu.
3. Interesul utilizatorilor
(75)
După instituirea măsurilor provizorii, o societate utilizatoare care nu cooperase la anchetă a transmis observații referitoare la interesul Uniunii. În principal, utilizatorul respectiv a afirmat că impactul avut de măsurile antidumping asupra societății va fi considerabil. Acesta a afirmat că tuburile din oțel inoxidabil sunt o componentă esențială a mai multor produse în aval, inclusiv al produselor fabricate de utilizatorul respectiv (de exemplu, schimbătoare de căldură) și și-a exprimat, în plus, îngrijorarea cu privire la siguranța aprovizionării, având în vedere întârzierile cu care se confruntase deja în privința unor livrări de către producători din Uniune.
(76)
Cu toate acestea, având în vedere faptul că utilizatorul respectiv achiziționează din China numai 5 % din totalul achizițiilor sale de țevi și tuburi din oțel inoxidabil, impactul eventual asupra societății respective pare a fi limitat, atât din punct de vedere al costurilor, cât și al siguranței aprovizionării.
(77)
În ceea ce privește impactul presupus asupra costurilor, societatea respectivă nu și-a argumentat afirmația cu date efective. Mai mult, se reamintește faptul că, astfel cum se menționează în considerentele 124 și 125 din regulamentul provizoriu, impactul asupra costurilor în cazul singurului utilizator care a cooperat pe deplin la anchetă a fost considerat nesemnificativ, atât în ceea ce privește întreaga societate, cât și diviziunile acesteia care utilizează tuburi din oțel inoxidabil.
(78)
În ceea ce privește aspectul siguranței aprovizionării adus în discuție de utilizator, ar trebui reamintit faptul că Uniunea continuă să importe tuburi din oțel inoxidabil din multe alte țări terțe în afara RPC. De asemenea, întrucât industria din Uniune rămâne cel mai important furnizor al produsului, continuarea existenței acestora este esențială pentru industria utilizatoare.
(79)
Cu toate că s-a considerat, în etapa provizorie, că este posibil ca măsurile antidumping să fi avut un impact mai însemnat asupra utilizatorilor care folosesc cantități substanțiale de tuburi din oțel inoxidabil importate din RPC pentru fabricarea produselor lor în aval (a se vedea considerentul 126 din regulamentul provizoriu), având în vedere lipsa oricărei observații argumentate sau a unor noi informații ca urmare a publicării concluziilor provizorii, se poate concluziona că avantajele esențiale pentru industria din Uniune oferite de instituirea măsurilor antidumping par a depăși impactul negativ preconizat pentru astfel de utilizatori. Prin urmare, se confirmă constatările referitoare la interesul utilizatorilor prevăzute în considerentele 124-130 din regulamentul provizoriu.
4. Concluzie privind interesul Uniunii
(80)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează definitiv că, după analizarea avantajelor și a dezavantajelor, nu există motive imperioase împotriva instituirii de taxe antidumping definitive asupra importurilor produsului în cauză originar din RPC. Prin urmare, constatările expuse în considerentele 131 și 132 din regulamentul provizoriu sunt confirmate.
H. MĂSURI DEFINITIVE
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(81)
Reclamanții au afirmat că ținta de profit de 5 % stabilită în etapa provizorie ar fi excesiv de scăzută și au reiterat opinia conform căreia un nivel de 12 % ar fi justificat, având în vedere faptul că industria în cauză este mare consumatoare de capital și necesită îmbunătățiri tehnice permanente, actualizări în pas cu inovarea și, prin urmare, investiții substanțiale. Reclamanții au afirmat că este nevoie de acest nivel de profitabilitate pentru a genera suficient randament al capitalului investit și pentru a permite efectuarea investițiilor necesare. Cu toate acestea, afirmația de mai sus nu a fost susținută în mod convingător prin cifre efective. Prin urmare, se concluzionează că marja de profit de 5 % stabilită în etapa provizorie ar trebui să fie menținută.
(82)
În ceea ce privește determinarea nivelului de eliminare a prejudiciului, astfel cum s-a specificat deja în considerentul 45 de mai sus, corecția minoră referitoare la ajustarea nivelului comercial care a fost aplicată în calcularea subcotării prețurilor a fost aplicată și în calcularea nivelului de eliminare a prejudiciului.
(83)
Modificarea de mai sus a dus la o revizuire minoră a nivelului de eliminare a prejudiciului. Drept urmare, nivelul de eliminare a prejudiciului se încadrează între 48,3 % și 71,9 %, conform tabelului de mai jos:
Societate/Societăți
Nivel de eliminare a prejudiciului
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd, Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd, Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd, Yongzhong
48,6 %
Media ponderată la nivelul eșantionului pentru producătorii-exportatori cooperanți neincluși în eșantion și menționați în anexa I
56,9 %
Toate celelalte societăți
71,9 %
(84)
Un producător-exportator din RPC a afirmat că, din pricina prejudiciului cauzat de criza economică, marja prejudiciului ar trebui să se bazeze pe subcotarea prețurilor, mai curând decât pe un preț-țintă determinat prin estimarea prețului care ar fi fost practicat în absența dumpingului (price underselling), afirmând că această metodă a fost utilizată deja în mai multe proceduri antidumping (4). Cu toate acestea, în anchetele citate de producătorul-exportator, au existat motive specifice referitoare la industria sau sectorul economic în cauză (cum ar fi pericolul creării unui monopol, o creștere semnificativă a capacității industriei din Uniune pe o piață matură, absența pe termen lung a profiturilor industriei la scară mondială) care au venit în sprijinul aplicării excepționale a acestei metodologii. Acesta nu este cazul anchetei actuale, întrucât criza economică a afectat întreaga economie mondială și, prin urmare, nu poate fi considerată specifică industriei producătoare de țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil.
2. Măsuri definitive
(85)
Având în vedere concluziile formulate cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită pentru produsul în cauză o taxă antidumping definitivă la nivelul marjei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu constatate, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. În acest caz, deoarece nivelurile de eliminare a prejudiciului sunt inferioare marjei de dumping stabilite, măsurile definitive ar trebui să se bazeze pe nivelurile de eliminare a prejudiciului.
(86)
Pe această bază, nivelurile taxei, exprimate în procente din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Societate/Societăți
Nivelul taxei antidumping definitive
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd, Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd, Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd, Yongzhong
48,6 %
Media ponderată la nivelul eșantionului pentru producătorii-exportatori cooperanți neincluși în eșantion și menționați în anexa I
56,9 %
Toate celelalte societăți
71,9 %
(87)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în timpul anchetei în legătură cu societățile în cauză. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din RPC fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific, cu nume și adresă, în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și sunt supuse nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(88)
Pentru a reduce la minimum riscurile de circumvenție din cauza diferenței mari dintre nivelurile taxelor, se consideră, în cazul de față, că sunt necesare măsuri speciale pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale includ prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, care respectă cerințele prezentate în anexa II la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o astfel de factură fac obiectul taxei antidumping reziduale care se aplică tuturor celorlalți exportatori.
(89)
În cazul în care exporturile uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei mai scăzute cresc semnificativ în volum după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare în configurația schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de circumstanțe și numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, poate fi inițiată o anchetă anticircumvenție. Ancheta poate, printre altele, examina necesitatea de a elimina nivelurile individuale ale taxelor și, prin urmare, impunerea unei taxe la scară națională.
(90)
Orice cerere de aplicare a nivelului individual al taxei antidumping pentru o societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau în urma înființării de noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (5) și să conțină toate informațiile relevante, și anume orice modificare a activităților societății referitoare atât la producție, cât și la vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma schimbării denumirii sau a modificării respective privind entitățile de producție și de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință prin actualizarea listei de societăți care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(91)
Toate părțile interesate au fost informate asupra faptelor și considerentelor esențiale pe baza cărora s-a intenționat recomandarea instituirii unei taxe compensatorii definitive asupra importurilor de anumite țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil, originare din Republica Populară Chineză. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă de timp în care să poată prezenta observații ulterioare informării finale.
(92)
S-a ținut seama în mod corespunzător de observațiile transmise de părțile interesate. Niciuna dintre observații nu a fost în măsură să modifice constatările anchetei.
(93)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei la nivel național ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.
(94)
În vederea asigurării tratamentului egal între orice noi exportatori și societățile cooperante neincluse în eșantion, enumerate în anexa I la prezentul regulament, ar trebui să se prevadă ca media ponderată a taxei instituite asupra acestora din urmă să se aplice oricăror noi exportatori, care ar fi altfel îndreptățiți la o reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (4) din regulamentul de bază, întrucât articolul respectiv nu se aplică în cazul în care s-a folosit eșantionarea.
3. Perceperea definitivă a taxelor provizorii
(95)
Având în vedere amploarea marjelor de dumping constatate și nivelul prejudiciului provocat industriei din Uniune (taxa definitivă instituită prin prezentul regulament fiind stabilită la un nivel mai ridicat decât taxa provizorie instituită prin regulamentul provizoriu), se consideră necesară colectarea definitivă a sumelor obținute prin aplicarea taxei antidumping provizorii instituită prin regulamentul provizoriu,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping provizorie la importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil (cu excepția țevilor și tuburilor prevăzute cu accesorii pentru transportul gazelor sau lichidelor, utilizate pentru aeronavele civile), clasificate în prezent la codurile NC 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 și ex 7304 90 00 (codurile TARIC 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 și 7304900091) și originare din Republica Populară Chineză (RPC).
(2) Se stabilește după cum urmează nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsul descris la alineatul (1), fabricat de următoarele societăți:
Societate/Societăți
Nivelul taxei antidumping definitive
Codul adițional TARIC
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd, Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd, Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd, Yongzhong
48,6 %
B119
Societățile enumerate în anexa I
56,9 %
Toate celelalte societăți
71,9 %
B999
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care îndeplinește cerințele stabilite în anexa II. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă tuturor celorlalte societăți.
(4) Cu excepția cazurilor în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Se colectează definitiv sumele obținute prin aplicarea taxei antidumping provizorii în temeiul Regulamentului (UE) nr. 627/2011 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil (cu excepția țevilor și tuburilor prevăzute cu accesorii pentru transportul gazelor sau lichidelor, utilizate pentru aeronavele civile), clasificate în prezent la codurile NC 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 și ex 7304 90 00 și originare din RPC.
Articolul 3
În cazul în care orice nou producător-exportator din RPC prezintă Comisiei suficiente probe care să dovedească faptul că:
-
nu a exportat în Uniune produsele descrise la articolul 1 alineatul (1) pe parcursul perioadei de anchetă (de la 1 iulie 2009 până la 30 iunie 2010);
-
nu este afiliat niciunui exportator sau producător din RPC care face obiectul măsurilor instituite prin prezentul regulament;
-
a exportat efectiv în Uniune produsul în cauză după perioada de anchetă care stă la baza măsurilor sau și-a asumat obligația contractuală și irevocabilă de exportare a unei cantități importante în Uniune,
Consiliul, hotărând cu majoritate simplă, la propunerea Comisiei, prezentată după consultarea Comitetului consultativ, poate modifica articolul 1 alineatul (2) prin adăugarea noului producător-exportator în lista societăților cooperante neincluse în eșantion și făcând astfel obiectul mediei ponderate a taxei de 56,9 %.
Articolul 4
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Geneva, 14 decembrie 2011.