РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 март 2012 година
относно мерките SA. 26909 (2011/C) осъществени от Португалия за преструктурирането на Banco Português de Negócios (BPN)
(нотифицирано под номер C(2012) 2043)
(само текстът на португалски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/660/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2 от него,
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си (1) в съответствие с член 108, параграф 2 от Договора и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. Процедура
(1)
На 2 ноември 2008 г. португалското правителство одобри проектозакон за национализиране на акциите, съставляващи акционерния капитал на Banco Português de Negócios, S.A. („BPN“ или „банката“). Законът беше публикуван на 11 ноември 2008 г. като Закон № 62-A/2008 („Закон за национализацията“). Национализацията на BPN влезе в сила на 12 ноември на нулева цена.
(2)
На 5 ноември 2008 г. португалските органи информираха Комисията за одобряването на проектозакона от португалското правителство. На 11 и 13 ноември 2008 г. те информираха Комисията за публикуването на Закона за национализацията.
(3)
Комисията незабавно поиска допълнително информация по отношение на всички мерки за държавна помощ, която ще бъде предоставена на BPN съгласно процедурата за национализация, както и представяне на план за преструктуриране на BPN.
(4)
Португалия не представи никакво предварително уведомление за мерки, предоставени на BPN от държавата. Тя информира Комисията за тези мерки със значително закъснение и едва след като получи многократни искания за това.
(5)
При тези условия на 14 ноември 2008 г. Комисията отправи искания за информация, свързана с конкретните мерки за държавна помощ, предоставени на BPN, както и за предоставяне на план за преструктуриране. След това Комисията изпрати напомняния на 5 януари и на 23 и 29 април 2009 г.
(6)
Португалските органи отговориха на исканията за информация на 8 януари, 28 април и 23 юни 2009 г. без да предоставят информация относно конкретни мерки за държавна помощ в полза на BPN или да предоставят план за преструктуриране. В писмото си от 23 юни 2009 г. португалските органи посочиха, че обмислят вариант за изолиране на активите на BPN и продажба на банката.
(7)
Комисията отправи отново искания за информация на 17 юли, 4 и 14 септември и 30 ноември 2009 г., както и на 5 февруари и 16 март 2010 г.
(8)
Португалските органи отговориха на 14 август 2009 г. като посочиха, че търговски ценни книжа в размер до 2 млрд. EUR ще бъдат издадени от BPN и записани от Caixa Geral de Depósitos („CGD“) с държавна гаранция. Според тях гаранцията е пряк резултат от Закона за национализацията и следователно не може да представлява държавна помощ. На 12 октомври 2009 г. португалските органи изпратиха допълнителна информация относно намесата на CGD и на държавата. Те предоставиха допълнителна информация на 21 ноември 2009 г., на 17 и 18 февруари и на 31 март 2010 г.
(9)
След среща, проведена с португалските органи на 16 юни 2010 г., на 12 август 2010 г. Комисията поиска отново от португалските органи, inter alia, да представят незабавно план за преструктуриране на BPN. Не беше представен план и Комисията съответно изпрати официално напомняне на 31 август 2010 г. в съответствие с член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (понастоящем член 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз) (2).
(10)
На 14 септември 2010 г. португалските органи изпратиха документ със заглавие „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA“ (наричан по-нататък „меморандума от 14 септември 2010 г.“), в който е очертан планът за преструктуриране на BPN и основните елементи в процеса на приватизация.
(11)
След като установи, че част от информацията все още липсва в меморандума от 14 септември 2010 г., Комисията изпрати писмо на 29 септември 2010 г. като поиска допълнителна информация от португалските органи. С електронна поща от 15 ноември 2010 г. португалските органи поискаха удължаване на крайния срок за отговор, което беше предоставено от Комисията с писмо от 18 ноември 2010 г. Португалските органи предоставиха допълнителни изяснения с писмо от 26 ноември 2010 г. и с електронна поща от 25 януари 2011 г.
(12)
На 16 февруари 2011 г. Комисията поиска изяснение по редица въпроси и поиска допълнително данни. Португалските органи отговориха на 16 март 2011 г.
(13)
В рамките на срещите преди подписването на 17 май 2011 г. на Меморандума за разбирателство („МР“) (3) между Португалия, от една страна, и Международния валутен фонд, Европейската централна банка и Европейската комисия, от друга страна, Комисията проведе среща с ръководството на BPN на 27 април 2011 г. В МР се предвиждаше продажбата на BPN до края на юли 2011 г. Поради това на 20 май 2011 г. Комисията изпрати искания за информация във връзка с преструктурирането на банката и планирания процес на продажба. Тъй като не беше предоставен отговор от португалските органи, на 8 юли 2011 г. беше изпратено напомняне заедно с искане на информация след материали в пресата относно допълнителни държавни ресурси, предоставени на BPN посредством държавна гаранция. Португалските органи предоставиха преглед на процеса на приватизация на 5 август 2011 г.
(14)
Комисията се срещна с португалските органи на 10 август 2011 г. Португалските органи предоставиха допълнителна информация на Комисията по време на срещата и след това на 28 август 2011 г. Комисията получи допълнителна информация на 14 септември и на 14 октомври 2011 г.
(15)
С решение от 24 октомври 2011 г. („решението от 24 октомври 2011 г.“) Комисията откри процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от Договора под дело № SA.26909 по отношение на предполагаема държавна помощ, предоставена на BPN и Banco BIC Português S.A. („BIC“) (4).
(16)
Решението от 24 октомври 2011 г. беше публикувано на 20 декември 2011 г. Не бяха получени мнения от трети страни в рамките на едномесечния срок.
(17)
На 9 декември 2011 г. Португалия представи на Комисията рамковото споразумение, подписано между BIC и португалските органи на същия ден („рамковото споразумение“).
(18)
На 20 януари 2012 г. Португалия предостави отговора си на становищата, посочени в решението от 24 октомври 2011 г. На същата дата португалските органи предоставиха също допълнителна информация, включително нов план за преструктуриране на BPN (наричан по-нататък „планът за преструктуриране от януари 2012 г.“) и отговор на допълнителните въпроси, зададени от Комисията на 21 декември 2011 г. по отношение на рамковото споразумение. Информацията беше допълнена на 3 февруари 2012 г. с бизнес план и план за жизнеспособността, който бе изготвен от BIC и който за целите на настоящото решение ще се смята по-нататък за неразделна част от плана за преструктуриране от януари 2012 г. Допълнителна информация беше предоставена на 10, 17 и 23 февруари 2012 г. в отговор на допълнителните въпроси, които Комисията беше отправила до португалските органи на 8, 14 и 17 февруари 2012 г. На 16 март 2012 г. Португалия представи редица ангажименти на Комисията.
(19)
По време на процедурата се проведоха многобройни обмени на информация, телеконференции и срещи между португалската държава, BPN и Комисията.
2. Описание на бенефициерите и на мерките
2.1 Бенефициерът и неговите затруднения
(20)
BPN е финансова институция със седалище в Португалия, която предоставя широк спектър от банкови услуги. Тя е национализирана на 11 ноември 2008 г., като по това време има мрежа от 213 клона (4 от които във Франция), приблизително 2 200 служители и активи в размер на общо 6,6 млрд. EUR, които представляват около 2 % от общите активи на португалския сектор за банкиране на дребно.
(21)
Според португалските органи (5), BPN е имала затруднения с ликвидността от лятото на 2008 г насам, като агенцията за кредитен рейтинг Moody’s е понижила BPN от Baa1 до Baa3 на 18 юли 2008 г (6). Докато в края на август BPN имаше положителна ликвидност от 316 млн. EUR, към 22 октомври 2008 г. тя имаше силно отрицателна ликвидност от 831 млн. EUR, като нейната партида за депозиране в Централната банка на Португалия („BdP“) е била далече от средните размери, които е трябвало да поддържа, за да се съобрази със законовите ограничения. На този етап през месец октомври 2008 г. са предприети няколко инициативи, за да може банката да преодолее затрудненията си с ликвидността, пред които е била изправена, и да се предотврати неизпълнение на плащанията, по-конкретно чрез предоставяне на специална помощ за ликвидност във вид на заеми и чрез други операции на BdP и на притежаваната от държавата CGD (7).
(22)
Предвид обема на загубите, натрупани от BPN, португалските органи сметнаха, че допълнителна подкрепа за ликвидност не е осъществима в светлината на „високия риск, на който ще са изложени [BdP и CGD]“ (8). Акционерите на BPN предложиха план, но правителството, въз основа на мнение на BdP от 30 октомври 2008 г., не сметна плана за осъществим. Предвид факта, че BPN вече не отговаряше на изискванията за платежоспособност поради високите равнища на обезценки (9), правителството предложи тогава на Парламента национализиране на BPN на нулева цена (10). Това предложение беше одобрено на 11 ноември 2008 г. чрез Закон 62-A/2008 („Законът за национализацията“).
(23)
Според португалските органи обезценките са били в резултат от нередности и неправомерни практики, открити от BdP и външните одити, проведени през юни 2008 г., които по-късно са описани в доклад на BdP от 2009 г. като представляващи „измамно поведение, продължително и преднамерено, предприето на най-високо равнище в управлението на групата“ (11). Тези практики доведоха до разследвания и до откриването на редица производства за административно нарушение („processos de contra-ordenação“), и до подаването на жалба до прокуратурата на републиката.
(24)
Съгласно Закона за национализацията на CGD бе възложена задачата да управлява BPN, да назначава членовете на управителните органи на BPN и да установи целите за управление в срок от 60 дни след национализацията. В допълнение, в Закона за национализацията е включена разпоредбата, че всеки кредит или мерки за подпомагане на ликвидността, предприети от CGD „в полза на BPN в условията на национализацията или замествайки държавата… се ползва с държавна гаранция“ (12).
2.2 Мерките за финансова подкрепа преди национализацията
(25)
Преди национализацията през ноември 2008 г. BPN вече се е възползвала от известен брой мерки за финансова подкрепа, описани от португалските органи като „специални мерки за подкрепа за осигуряване на ликвидност“ (13). На 17 февруари 2010 г. португалските органи информираха Комисията, че за периода до 30 октомври 2008 г. BPN е получила специални мерки за подкрепа на ликвидността от CGD и от BdP в размер общо на 501,6 млн. EUR, които представляват четири заема, отпуснати на BPN от CGD за обща сума от 315 млн. EUR (14) и спешна помощ за осигуряване на ликвидност (СПОЛ), предоставена през октомври 2008 г. от BdP в размер на 186,6 млн. EUR (15).
(26)
Въпреки че разходите на BdP бяха възстановени след национализацията, четирите заема, отпуснати от CGD, бяха изплатени едва на 9 март 2009 г. с емитирането на първата търговска ценна книга от BPN.
2.3 Мерките за финансова подкрепа след национализацията
(27)
През март 2009 г. BPN емитира търговска ценна книга, гарантирана със запис от CGD и държавна гаранция за обща сума от 2 млрд. EUR. Комисията беше уведомена едва на 14 август 2009 г. за тези държавни гаранции.
(28)
В писмо от 17 февруари 2010 г. португалските органи споменаха също, че CGD е упълномощена на 27 октомври 2009 г. да запише допълнителни 1 млрд. EUR търговски ценни книжа с държавна гаранция. Впоследствие, с електронна поща от 14 юни 2010 г., Комисията беше информирана също, че общата сума на държавните гаранции върху търговските ценни книжа, емитирани от BPN и записани от CGD, се е повишила до 4 млрд. EUR, тъй като през април 2010 г. е организирана трета емисия на търговска ценна книга на BPN, записана от CGD, за сумата от 1 млрд. EUR.
(29)
В този контекст следва да се отбележи, че от национализацията си през ноември 2008 г. до юни 2011 г. BPN постоянно е използвала кредити от паричния пазар, отпускани от CGD. Сумите, които BPN дължи на CGD съгласно тези краткосрочни инструменти, достигнаха приблизително 2,2 млрд. EUR на 28 февруари 2009 г. Според данните, предоставени от португалските органи, тези суми са били намалени чрез емитирането на търговската ценна книга, посочена в параграфи (27) и (28) (16).
(30)
До юни 2011 г. експозицията на BPN към CGD чрез инструменти от паричния пазар е приблизително 1 млрд. EUR. Въпреки че финансирането е извършвано ежедневно, според португалските органи то е имало структурен характер с по-дълги срокове (17) и също така е било заместено с четвъртото и последно емитиране на търговска ценна книга от юни 2011 г. чрез две емисии от по 500 млн. EUR.
(31)
Съгласно цифрите, предоставени от португалските органи на 3 февруари 2012 г., оставащата сума, дължима от BPN на CGD, (освен емисиите на търговски ценни книжа) е 433,7 млн. EUR на 31 декември 2011 г. и 232 млн. EUR на 31 януари 2012 г.
Таблица 1
Преглед на ликвидността, получена от BPN чрез CGD към 31 декември 2011 г.
С изрична държавна гаранция
Кредити от CGD без
изрична държавна гаранция)
Общо
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Дружества със специално предназначение (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Общо
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Източник: португалските органи
(32)
Следва да се отбележи, че съгласно член 2, параграф 9 от Закона за национализацията всички кредитни линии или линии за финансиране, предоставени от CGD на BPN в условията на национализацията, трябва да се обезпечават от португалската държава.
(33)
Следователно е ясно, че всички суми, описани в таблица 1 по-горе, са се ползвали от държавна гаранция по силата на член 2, параграф 9 от Закона за национализацията и от редица наредби, издадени от Държавния секретар за държавната хазна и финансите. Възнаграждението за държавните гаранции беше определено на 0,2 % годишно.
2.4 Преструктурирането на BPN
(34)
Първоначален план за преструктуриране от 13 септември 2010 г. (наричан по-нататък „планът за преструктуриране от 2010 г.“) беше изпратен до Комисията от португалските органи на 16 септември 2010 г.
(35)
В този план португалските органи обясниха намерението си да разделят BPN на „добра“ банка и на „лоша“ банка, и след това да се опитат да продадат „добрата“ банка.
(36)
Държавата искаше да проведе открит тръжен процес с продажбата на „добрата банка“, BPN S.A., която да се занимава единствено с банкиране на дребно. Процесът трябваше да се проведе въз основа на покана за изразяване на интерес, като тръжните условия („Caderno de Encargos“) бяха одобрени от португалските органи на 16 август 2010 г. (19).
(37)
Съгласно плана за преструктуриране от 2010 г. някои активи и пасиви на BPN трябваше да останат извън обхвата на повторната приватизация и да бъдат прехвърлени в три нови дружества със специални предназначения („ДСП“), Parvalorem, Parups и Parparticipadas. Тези ДСП първоначално ще останат в BPN и след продажбата ще бъдат прехвърлени на държавата. Заемите и кредите ще се прехвърлят на Parvalorem, недвижимите имоти и инвестиционните фондове на Parups, а дъщерните дружества на Parparticipadas. Португалските органи оцениха общия брой на активите, които ще се прехвърлят на ДСП, на 3 885 млн. EUR, като 2 507 млн. EUR са прехвърлени на Parvalorem, 1 228 млн. EUR - на Parups и 150 млн. EUR - на Parparticipadas.
(38)
Заемите бяха прехвърлени на номинална стойност; дяловете на фондове, ценните книжа и недвижимите имоти трябваше да се прехвърлят на покупна цена, а дружествата, притежавани от BPN, на тяхната счетоводна стойност. Португалските органи изчислиха, че цялостните обезценки към декември 2010 г. са възлизали общо на 1 798 млн. EUR, със следните разбивки: i) заеми: 1 474 млн. EUR; ii) недвижими имоти: 16 млн. EUR; iii) дялове на фондове: 247 млн. EUR; и iv) ценни книжа: 61 млн. EUR. Съгласно информацията, предоставена от португалските органи на 20 януари 2012 г., тези активи са били прехвърлени в ДСП на 23 и на 30 декември 2010 г. (20) При все това, ДСП остават в BPN до 15 февруари 2012 г., когато са премахнати от BPN и прехвърлени на друго контролирано от държавата дружество.
(39)
Съгласно португалските органи прехвърлянето на активи в ДСП е извършено във основа на обективни критерии, като е взет предвид обемът на обезценките, както и фактът, че някои дейности не са били основни за BPN след национализацията (потребителски кредит, инвестиционно банкиране, управление на активи, застраховане и международна стопанска дейност). BPN трябваше да заеме отново позицията на банка, извършваща чисто търговско банкиране на дребно, с намалена експозиция към несигурността на финансирането на едро.
(40)
ДСП финансираха придобиването на активи чрез две линии на финансиране за 3 895 млн. EUR, представляващи облигации с държавна гаранция за 3 100 млн. EUR, придобити от CGD, и заеми от CGD със заложени активи на обща стойност от 795 млн. EUR. Постъпленията от продажбата на активи за ДСП, позволиха на BPN да изплати 3 900 млн. EUR от финансирането, което тя беше получила от CGD - 3 600 млрд. EUR от първоначалните 4 млрд. EUR от търговската ценна книга (което означава, че сума от 400 млн. EUR от търговска ценна книга, гарантирана от държавата, ще остане неизплатена от BPN), както и 300 млн. EUR краткосрочни заеми на паричния пазар.
(41)
След прехвърлянето на активите счетоводният баланс на BPN беше намален с около 30 %.
(42)
Съгласно информацията, получена от португалските органи, за да може BPN да се съобрази със законовите и регулаторните изисквания (а именно, за да достигне 9 % основен капитал от първи ред, изискван за 2011 г. (21)) и предвид факта, че собственият капитал на BPN би бил отрицателен след прехвърлянето на активите на ДСП, държавата е трябвало да рекапитализира BPN с около 417 млн. EUR (22).
(43)
Базисната цена, определена за BPN (която изключва активите, които ще бъдат прехвърлени в ДСП) в публикувания от Португалия търг беше посочена на 171,1 млн. EUR въз основа на оценки на консултанти на трета страна: Deloitte ([…] (23) млн. EUR) и Deutsche Bank ([…] млн. EUR). Новото ръководство на BPN от CGD междувременно беше започнало процеса на преструктуриране на банката. Оперативните разходи бяха намалени с [1-10] % от декември 2008 г. до декември 2010 г.; дейността на BPN беше намалена с цел банката да е съсредоточена единствено върху търговско банкиране на дребно. Това намаляване на дейността беше резултат отчасти от спадането на депозитите след национализацията, но също и от прехвърлянето на активи в трите ДСП. Тези мерки намалиха загубите през 2010 г. до [50-150] млн. EUR, в сравнение с [150-250] млн. EUR през 2009 г. От началото на 2009 г. насам в стремежа да се подобри имиджа на банката, както и нейната продуктова гама, новото ръководство стартира […] нови продукти и кампании. Новото ръководство приложи също мерки за подобряване на управлението на риска и системите за вътрешен контрол на банката.
(44)
Никоя заинтересована страна не отговори на първите две покани за приватизация до 30 септември и 30 ноември 2010 г.
(45)
След неуспеха на тръжната процедура през януари 2011 г. Португалия заяви намерението си да преструктурира BPN, като я направи по-независима от CGD посредством назначаване на нов управителен съвет, независим от CGD. Тя също целеше да ускори оперативното възстановяване на BPN чрез преосмисляне на търговската марка и корпоративната идентичност на банката и чрез засилване на плана за възстановяване посредством съкращаване на разходите и увеличаване на търговската динамика. При все това, въпреки няколко искания, на Комисията не беше предоставен актуализиран план за преструктуриране.
(46)
В рамките на МР от 17 май 2011 г. правителството пое задължение да започне нов приватизационен процес.
(47)
В рамките на МР португалските органи се ангажираха да „започнат процес за продажба на Banco Português de Negócios (BPN) при ускорен график и без минимална цена. За тази цел на ЕК е предаден нов план за одобрение съгласно правилата за конкуренция. Целта е да се намери купувач най-късно до края на юли 2011 г.. За улесняване на продажбата трите съществуващи дружества със специално предназначение, притежаващи необслужваните и неосновни активи на банката са отделени от BPN и още активи могат да се прехвърлят в тези дружества в рамките на преговорите с възможни купувачи. BPN започва също друга програма с по-амбициозни мерки за съкращаване на разходите с цел да стане по-привлекателна за инвеститорите. След като се стигне до решение, исковете на CGD по държавната гаранция от BPN и всички свързани дружества със специално предназначение ще бъдат поети от държавата съгласно график, който ще се определи към този момент“ (24).
(48)
Трети опит за приватизация започна в началото на май 2011 г. без минимална цена, за да се намери купувач за BPN до 31 юли 2011 г., както е договорено в МР.
(49)
Беше проведена тръжна процедура, по време на която се осъществиха контакти с потенциални купувачи. Беше съставен също Преглед на инвеститорските възможности („ПИВ“). Според ПИВ заинтересованите страни е трябвало да предложат цена за 100 % от акциите на BPN, но са можели да поискат преместването на допълнителни активи и пасиви от счетоводния баланс на BPN. Те са можели да поискат също по-високи планове за рекапитализация. Между BPN и потенциалните кандидати беше подписан меморандум, в който се уреждат правилата на процеса и който им позволи да влязат за пет седмици в зала за данни, създадена на 15 юни 2011 г.
(50)
До 20 юли 2011 г. бяха предадени четири обвързващи оферти. Тези оферти бяха анализирани от управителните съвети на CGD и BPN, които предоставиха мнението си на акционера - държавата - до 25 юли 2011 г.
(51)
Трима от четирите кандидата бяха елиминирани. Според португалските органи двама от кандидатите (Montepio и Aníbal Ribeiro) не са изпълнили изискванията от меморандума, подписан с BPN (25). Montepio не е представил оферта за придобиване на акции на BPN, а само на подбрани активи и пасиви, докато Aníbal Ribeiro не е предоставил достатъчно доказателства за управленчески и финансови възможности за ръководство на банка. Третата оферта, от NEI (26), е била в съответствие с критериите в меморандума, но не е имало достатъчно доказателства за нейните способности да ръководи банка и за финансовата възможност да поеме бъдещи нужди от капитал на BPN.
(52)
Въз основа на единствената валидна оферта, представена съгласно тръжната процедура от BIC на 20 юли 2011 г. („офертата на BIC от 20 юли 2011 г.“), правителството реши на 31 юли 2011 г. да продължи преговори единствено с BIC.
(53)
BIC получи разрешение от BdP да упражнява дейности по търговско банкиране на 9 октомври 2007 г. и през май 2008 г. ефективно започна дейностите си в Португалия, като е активна основно в корпоративното и в частното банкиране. Основните акционери на BIC са група инвеститори от Ангола и сред тях са португалски акционери като Amorim Projectos SGPS, SA (с 25 % дялово участие). Към декември 2010 г. тя има оборот от 389 млн. EUR, с общи активи от 1 млрд. EUR и към 31 март 2011 г. има капитал от 32 млн. EUR и 7 клона. Според информацията, предоставена от Португалия, пазарният дял на BIC в сегментите от пазара, в които извършва дейност, е по-малко от 1 % (27).
(54)
Според информацията, предоставена от португалските органи, след офертата от BIC от 20 юли 2011 г (28)., преговорите с BIC завършиха с подписването на 9 декември 2011 г. на рамково споразумение за продажбата на BPN на BIC (29).
(55)
В офертата на BIC от 20 юли 2011 г. бяха очертани само общи условия и бяха предвидени:
i.
рекапитализация от държавата, за да може BPN да достигне коефициент на основния капитал от първи ред от [между 9 и 18] % плюс [100-300] млн. EUR;
ii.
преместване на част от кредитите, избрани от BIC, с цел да се достигне съотношение на кредитите спрямо депозитите от [110-150] %;
iii.
прехвърляне извън BPN на всички необслужвани кредити над прага от приблизително […] млн. EUR (прогнозирано равнище на обезпечение на заеми в BPN);
iv.
правото на BIC да премества от счетоводния баланс на BPN допълнителни активи и пасиви (например заеми от кредитни институции, финансови активи, активи от недвижимо имущество, някои обезпечения, други активи и други пасиви), които са били предоставени извън обхвата на нейната обичайна дейност;
v.
прехвърлянето извън BPN на депозити, избрани от BIC, които не предоставят пазарни условия;
vi.
предоставянето на парична линия на BIC от CGD до [150-650] млн. за период от […] години, с лихвен процент от […] месеца Euribor. Тази сума ще бъде увеличена, ако депозитите паднат под […] млрд. EUR;
vii.
запазването на 500 до 600 служители на BPN (от приблизително 1 600 служители) и на 160-170 клона, чиито помещения принадлежат на банката или са с договори за лизинг с падеж до 12 месеца.
viii.
прехвърляне на държавата на разходи, свързани със съдебни спорове; и
ix.
покупна цена от 30 млн. EUR, платима от BIC.
(56)
След преговорите, продължили приблизително пет месеца, рамковото споразумение предвижда:
i.
рекапитализация от държавата, за да се достигне до минималното равнище на капитал и допълнителното равнище, изисквано от BIC - BIC изиска крайно равнище на капитал от [200-400] млн. EUR след корекциите в баланса, които предложи; (30)
ii.
преместване на част от заемите в BPN, освен онези заеми, които вече са били прехвърлени в ДСП към 30 декември 2010 г (31). Преместването на допълнителни заеми ще позволи да се постигне съотношение на заемите към депозитите от [110-150] %. Това съотношение е било определено на [110-150] % в офертата на BIC от 20 юли 2011 г.;
iii.
правото на BIC да премества от счетоводния баланс допълнителни активи и пасиви (например заеми от кредитни институции, финансови активи, активи от недвижимо имущество, някои обезпечения, други активи и други пасиви);
iv.
правото на BIC да продаде в рамките на […] месеца кредити, които са необслужвани за най-малко […] дни (максимално до […] от номиналната стойност на цялостния кредитен портфейл, избрани от BIC след компенсиране със съществуващи депозити) и за сума, надвишаваща равнището на обезпечаване ([…] млн. EUR (32)); (33)
v.
правото BIC да прехвърля депозити с цена от най-малко […] базисни пункта („bps“) над съответния референтен процент (34) или да получава от държавата разликата като възнаграждение; (35)
vi.
правото на BIC да поиска прехвърлянето преди затваряне на други активи и пасиви на BPN, като например заеми към кредитни институции, физически или финансови активи и т.н.;
vii.
предоставянето на парична линия на BIC от CGD до [ 2013 г.] за сума до [150-350] млн. EUR с лихвен процент от […] месеца Euribor (36) плюс спред от […] bps. Тази парична линия ще бъде налична, ако равнището на депозитите на BPN падне под […] млрд. EUR;
viii.
поддържането на кредитна линия от [150-500] млн. EUR от CGD до [ 2013 г.] за съществуващата програма за търговски ценни книжа, обезпечена с държавна гаранция за три години, но със задължение от страна на CGD, че няма да поиска изплащане преди […];
ix.
запазването на приблизително половината служители на BPN (най-малко 750 от приблизително 1 600 служители). Държавата ще покрие всичките разходи по закриването на клонове, които не са поети от BIC, и по изплащането на компенсации на освободените служители или на служители, чието място на работа ще бъде променено;
x.
прехвърлянето на държавата на разходите, свързани с рискове от съдебни спорове;
xi.
покупна цена от 40 млн. EUR, платена от BIC;
xii.
клауза относно цената за споделяне с държавата на 20 % от нетната печалба (след данъчно облагане) от приходите, които BPN ще осъществява през следващите пет години, за приходи, които кумулативно надвишават 60 млн. EUR;
xiii.
ангажимента на BIC да не изплаща дивиденти или каквито и да било други еквивалентни ползи на акционерите в BPN за период от пет години.
(57)
Съгласно плана за преструктуриране от януари 2012 г. комбинираното дружество в резултат от продажбата на BNP на BIC („комбинираното дружество“) ще носи печалба след […] години при базов сценарий, както и при по-неблагоприятен сценарий. Така според изчисленията коефициентът на основен капитал от първи ред на комбинираното дружество ще падне от [10-15] % от претеглените спрямо риска активи („RWA“) след първата година до […] % след петата година. Прогнозираният спад ще се дължи на отрицателните резултати от първите години, свързани с преструктурирането, което BIC ще предприеме, и с увеличаването на дейността на банката по отношение на промяната на нейните размери с цел връщане на жизнеспособността посредством предоставяне на повече кредит в икономиката. Преструктурирането ще включва инвестиции в агенциите и имиджа на банката, както и в интегрирането на процесите, процедурите и организацията, и в информационните технологии. Очаква се увеличаване на възвръщаемостта на собствения капитал (ВСК) от -[1-5] % през година 1 до +[1-5] % през година 5, докато възвръщаемостта на активите (ROA) се очаква да се увеличи от -[0-2] % през година 1 до + [0-2] % през година 5.
(58)
При по-неблагоприятен сценарий, който се характеризира с по-високо равнище на необслужвани кредити и с по-високи финансови разходи, се очаква коефициентът на основен капитал от първи ред да спадне до [8-12] % през година 5 от [10-15] % в края на година 1.
(59)
Накрая, португалската държава направи вливане на капитал в BPN на 1 февруари 2012 г. в размер на 600 млн. EUR (37).
3. Основания за откриване на официална процедура по разследване
(60)
В решението от 24 октомври 2011 г. Комисията изрази съмнение дали:
-
BPN е жизнеспособна като комбинирано дружество в структурата на купувача;
-
помощта, отпусната на BPN, е ограничена до минимум и продажбата на BIC е била най-евтиният вариант в сравнение със сценария за ликвидация;
-
мерките за ограничаване на нарушаването на конкуренцията са били достатъчни; и
-
процесът на продажба не е довел до отпускане на помощ за купувача.
4. Коментари от заинтересованите страни
(61)
Комисията не получи никакви коментари от трети страни.
5. Позиция на португалската държава
5.1 Позиция на португалската държава по решението от 24 октомври 2011 г. (решението за откриване)
(62)
Португалските органи твърдят, че планът за преструктуриране от януари 2012 г. е в съответствие със съобщението относно преструктурирането. В допълнение към този план португалските органи представиха също с писмо от 20 януари 2012 г. редица наблюдения по решението от 24 октомври 2011 г.
(63)
Португалските органи смятат, че трите вида мерки в полза на BPN не представляват държавна помощ.
(64)
Първо, Португалия твърди, че няма помощ в мерките за подкрепа, предоставени на BPN преди национализацията, а именно СПОЛ и четирите заема, отпуснати от CGD през октомври 2008 г. Португалия изтъква, че СПОЛ е предоставена първо от BdP по независим начин с наказателна лихва и с обезпечение от BPN. Заемите от CGD през октомври 2008 г. са отпуснати при пазарни условия с конкурентна лихва и подходящи гаранции, и следователно не са предоставили никакво икономическо предимство на BPN.
(65)
Второ, Португалия отрича, че е имало държавна помощ във финансирането, отпуснато на BPN от CGD след национализацията на първата (операции на междубанковия паричен пазар и поемане на търговска ценна книга от CGD). Португалия изтъкна, че те са били търговски транзакции, чиито срокове и условия са били равностойни на сходни транзакции, извършени от предпазливи инвеститори в пазарна икономика. Следователно те не са предоставили никакво икономическо предимство на BPN.
(66)
Накрая, португалските органи смятат също, че не е предоставена държавна помощ на BIC като купувач на BPN. Португалските органи изтъкват, че процесът на продажбата е бил прозрачен, обективен и недискриминаторен. Предложението на BIC е било като цяло най-доброто от икономическа гледна точка и съответно следва да се разглежда като отразяващо пазарната цена. Рамковото споразумение, подписано на 9 декември 2011 г., до голяма степен отразява условията в офертата на BIC от 20 юли 2011 г. Португалските органи смятат също, че въпреки че продажната цена е отрицателна, единствената алтернатива на продажбата (ликвидация на BPN) щеше да задължи държавата да поеме по-висока финансова тежест и щеше да застраши стабилността на националната финансова система.
(67)
В същото време Португалия признава, че някои мерки в полза на BPN представляват държавна помощ. Това са държавните гаранции върху търговската ценна книга, емитирана от BPN, прехвърлянето на определени активи в ДСП през 2010 г., рекапитализацията на BPN, предприета на 15 февруари 2012 г. с оглед на продажбата, и някои от мерките, приложени в контекста на прогнозираната продажба на BIC (като например държавна гаранция върху програмата за търговски ценни книжа, която ще се запази след продажбата).
(68)
Освен това Португалия изтъква, че всички мерки, представляващи държавна помощ, са съвместими с правото на ЕС, тъй като са насочени към сериозни затруднения в португалската икономика, по силата на член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(69)
Според Португалия планът за преструктуриране от януари 2012 г. позволява на BPN да възвърне дългосрочната си жизнеспособност без да има нужда от допълнителна помощ. Първо, държавата е преструктурирала BPN чрез разделяне на активите и прехвърляне на някои активи в ДСП и чрез намаляване на нейното присъствие на пазара с над 50 %, и спирането на дейности, които не са били основни за търговската банка, както и чрез различни мерки за контрол на риска, и разумна търговска политика. Второ, според прогнозите на BIC, когато BPN бъде интегрирана в BIC, комбинираното дружество следва да постигне положителни резултати […] плана за преструктуриране, както при базовия сценарий, така и при по-неблагоприятния сценарий. Трето, отрицателната продажна цена е приемлива, тъй като ликвидацията е по-скъпоструваща за държавата и би застрашила финансовата стабилност.
(70)
Португалия смята, че мерките са ограничени до необходимия минимум, за да се гарантира стабилността на португалския финансов сектор и да се възстанови жизнеспособността на BPN.
(71)
В допълнение, Португалия изтъква, че сценарият за продажба е бил единствената алтернатива пред скъпоструващия сценарий за ликвидация. Други варианти (интегриране в CGD и самостоятелно преструктуриране) не биха позволили да се генерират достатъчно ресурси от гледна точка на нетна настояща стойност, за да се компенсира първоначалната инвестиция, която ще трябва да се направи. Португалия изчислява разходите по продажбата на BIC на около […] млн. EUR до […] млн. EUR (като се изключва възможното въздействие на някои бъдещи непредвидени обстоятелства, които според Португалия няма да се реализират), които са по-ниски от разходите за ликвидация съгласно редица различни сценарии.
(72)
Освен това според Португалия ликвидността, предоставена на BPN посредством гаранцията върху емисията на търговска книга от BPN след национализацията, е била необходима, за да се гарантира продължителната дейност на банката по време на преструктурирането.
(73)
По отношение на подбора на активи, прехвърлени в ДСП, Португалия смята, че това е извършено въз основа на обективни критерии с цел насърчаване на дългосрочната жизнеспособност на BPN и привличането на интереса на потенциални купувачи в процеса по повторна приватизация. Португалия също твърди, че допълнителни прехвърляния на активи в рамките на продажбата на BIC са уместни, за да се гарантира бъдещата жизнеспособност на BPN, и са ограничени до необходимия минимум, за да се осъществи продажбата.
(74)
Португалия твърди, че увеличението на капитала на BPN, предприето на 15 февруари 2012 г., е предназначено да гарантира, че BPN няма да изпита недостиг на капитал по време на периода, обхванат от плана за преструктуриране от януари 2012 г. Според прогнозите на плана за основния капитал от първи ред, коефициентът се очаква да се намали до [10-15] % през 2016 г. при базисния сценарий и до [8-12] % при по-неблагоприятен сценарий, в сравнение със задължителното минимално равнище от 10 %, което ще влезе в сила считано от края на 2012 г. Португалия посочва също, че условията за продажба, предложени от BIC в рамките на открит и прозрачен процес на продажба без минимална цена, са минималните, необходими за гарантиране на бъдеща жизнеспособност на BPN, тъй като ликвидацията би била по-скъпоструваща за държавата и може да застраши финансовата стабилност.
(75)
Португалия също твърди, че както предишните акционери на BPN, така и самата BPN са споделили или ще споделят достатъчно разходите по процеса на преструктуриране, което гарантира адекватно споделяне на тежестта. Предишните акционери на BPN не са получили компенсация в резултат от национализацията и са изгубили целия капитал, който са инвестирали в банката.
(76)
При все това, Португалия смята, че не е уместно да се иска споделяне на тежестта от клиенти, които са допринесли към подчинения дълг на BPN, предвид конкретните обстоятелства по продажбата на тези инструменти […]. В някои случаи техническите спецификации на продуктите възпрепятстват BPN да откаже да плати лихва на клиентите за възстановяване на капитал.
(77)
Според Португалия приносът на BPN към процеса на преструктуриране също е значителен, тъй като нейното ръководство беше подменено след национализацията, търговските политики и политиките за управление на риска бяха съществено изменени и нейната дейност ще бъде намалена с над 50 %.
(78)
Португалия приема, че прехвърлянето на активи в ДСП на счетоводна стойност се е осъществило на стойност, по-висока от реалната икономическа стойност на активите и без възнаграждение за държавата. Португалия обаче смята, че собствен принос от BPN е гарантиран чрез национализацията на нулева цена, последвана от задълбочено преструктуриране. Португалия твърди, че всяко предимство за BPN в резултат от разделянето на активите в ДСП ще се възстанови частично чрез цената за повторната приватизация на банката, която е била най-високата възможна цена. Португалия също смята, че за държавната гаранция е получено уместно възнаграждение. Въпреки че възнаграждението е по-ниско (на 0,2 % на година), отколкото се изисква за правителствени гаранции (38), всеки потенциален допълнителен приход, получен от BPN (или всеки разход, който не се осъществи) по време на процеса на преструктуриране, би бил от полза за държавата, която понастоящем притежава всички акции на BPN.
(79)
По отношение на увеличението на капитала на BPN, предприето на 15 февруари 2012 г., Португалия коментира, че няма да измени акционерната структура на BPN и капиталът ще бъде поне отчасти възстановен чрез продажбата на BPN, тъй като тя допринася за избягването на още по-високите разходи за ликвидация.
(80)
Португалия смята също, че мерките, предприети или които ще се предприемат от държавата, не нарушават конкуренцията. Португалия посочва, че комбинираното дружество ще има пазарен дял, по-нисък от 1 % ([0-1] % от пазарния дял в банковия сектор, 14-то място по отношение на кредити за клиенти и 15-то по отношение на депозити). Освен това е вероятно мерките да нямат отрицателно въздействие върху влизането на чуждестранни банки на вътрешния пазар, както е очевидно от факта, че самата BIC е притежавана от анголска финансова група. Португалия смята също, че не съществува морален риск, тъй като банката е национализирана, ръководството ѝ премахнато, акционерите ѝ не са получили компенсация и банката е преминала през задълбочено преструктуриране.
(81)
В допълнение, Португалия смята, че известен брой мерки, предприети в рамките на процеса, ще бъдат адекватни и достатъчни за ограничаване на всякакво нарушаване на конкуренцията. BPN е била с намалено присъствие на пазара преди национализацията (9-та най-голяма банка в Португалия с пазарни дялове между [1-5] % и [1-5] % в зависимост от пазарите), била е преструктурирана, присъствието ѝ на пазара намалено с над 50 % и отново е била съсредоточена върху банкирането на дребно. Национализацията се е осъществила без компенсация за предишните акционери, докато търговската стратегия и политика за контрол на риска на BPN са променени непосредствено след нея.
(82)
Португалските органи твърдят също, че процесът на продажба на BPN е бил открит и прозрачен. Накрая, на BIC е забранено да изплаща дивиденти до 2016 г., за да се гарантира, че финансовата подкрепа, предоставена на BPN, е използвана за осигуряване на дългосрочна жизнеспособност на банката. Споразумението за споделяне на печалба между държавата и BIC за резултати над […] млн. EUR позволява на държавата да възстанови част от разходите по преструктурирането на банката. Задължението на BIC да не се позовава в търговската си комуникация на държавната помощ, която е получила, според португалските органи гарантира, че помощта не се използва в ущърб на конкуренти. Други възможни ангажименти, предвидени в насоките на Комисията за преструктурирането на банки (като например мерки за насърчаване на отварянето на пазара, ограничения на пазарния дял или освобождаването от допълнителни активи и дейности) не са подходящи в контекста на преструктурирането на BPN.
5.2 Ангажименти, поети от португалската държава
(83)
По отношение на прилагането на плана за преструктуриране португалските органи се ангажират за следното:
(84)
Коефициентът на основен капитал от първи ред на BPN на датата на продажбата на Banco BIC няма да бъде по-висок от [10-18] %.
(85)
Ако Banco BIC или комбинираното дружество избере да върне заеми на държавата или на всеки субект, контролиран от държавата, след продажбата, то ще изплати на държавата капитала, свързан с тези заеми в размер на [10-18] % от претеглените спрямо риска активи от заема.
(86)
Banco BIC и комбинираното дружество няма да имат право да прехвърлят необслужвани кредити на държавата или на всеки субект, контролиран от държавата, след [ 2013 г.].
(87)
Banco BIC или комбинираното дружество ще прехвърлят необслужваните кредити на държавата или на всеки субект, контролиран от държавата, съгласно условията, посочени в параграф (85), само след като са използвали изцяло всички налични резерви в BPN на датата на продажбата.
(88)
Съществуващата кредитна линия за [150-500] млн. EUR, посочена в рамковото споразумение във връзка с програмата за търговски ценни книжа на BPN и гарантирана от държавата, няма да бъде удължена повече от […] години от датата на продажбата.
(89)
Възнаграждението от [200-400] млн. EUR за линията за финансиране, която ще се предостави от CGD на Banco BIC или на комбинираното дружество, ще бъде определено като минимум по Euribor +[…] bps.
(90)
До 31 декември 2016 г. Португалия ще поиска предварителното одобрение на Комисията преди да предостави каквито и да било кредитни линии или гаранции от CGD или държавата на Banco BIC или на комбинираното дружество след продажбата.
(91)
Banco BIC или комбинираното дружество няма да извършват никакви придобивания на предприятия до 31 декември 2016 г., освен ако общата брутна кумулативна покупна цена, платена от Banco BIC или от комбинираното дружество за всички придобивания по време на финансовата година, е по-ниска от […] млн. EUR. Общата брутна кумулативна покупна цена на всяко такова придобиване ще се изчислява без да се включва допускането или прехвърлянето на дълг във връзка с такива придобивания.
(92)
Banco BIC, комбинираното дружество и Португалия няма да упражняват до 31 декември 2016 г. никакви права на опция за покупка във връзка с подчинения дълг, емитиран от BPN преди датата на продажба.
(93)
Banco BIC или комбинираното дружество няма да се позовават на използването на държавна помощ в своите маркетингови кампании или комуникация с инвеститори.
6. Оценка
6.1 Наличие на помощ
(94)
В член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз се предвижда, че всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото това засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар. От това следва, че държавна мярка се определя като държавна помощ, ако изпълнява следните четири (кумулативни) критерия:
-
държавни ресурси;
-
селективно предимство;
-
нарушаващо въздействие върху конкуренцията; и
-
въздействие върху търговията между държавите членки.
6.1.1. Мерки в полза на BPN и на икономическата активност след продажбата
6.1.1.1 Мерки, предоставени след национализацията
(95)
Португалия изтъква, че мерките, предоставени на BPN преди национализацията, не представляват държавна помощ. Мерките се състоят от СПОЛ и четирите заема, отпуснати от CGD преди национализацията на BPN през октомври и ноември 2008 г.
(96)
По отношение на СПОЛ, както изтъкнаха португалските органи в становището си по решението от 24 октомври 2011 г., за спешната помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на BPN преди национализацията, беше взето независимо решение от BdP с наказателна лихва и тя беше подкрепена от гаранции от BPN без държавна гаранция.
(97)
По времето, когато инструментът СПОЛ е предоставен (17 и 27 октомври 2008 г.) не е имало взето решение по отношение на платежоспособността и национализацията на BPN (тъй като тези решения са взети едва в началото на ноември 2008 г.). СПОЛ не е част от по-голям пакет за помощ, а по-скоро предоставяне на ликвидност като част от обичайните дейности на BdP.
(98)
Следователно Комисията стига до заключението, че в предоставянето на СПОЛ на BPN от BdP не е имало държавна помощ, в съответствие със съобщението относно банките (39).
(99)
По отношение на заемите, отпуснати от CGD, Комисията отбелязва, че преди национализацията на BPN банката е получила от CGD заеми в размер общо на 315 млн. EUR, а не на 235 млн. EUR (40).
(100)
Комисията отбелязва, че CGD е изцяло притежавана от държавата, която определя членовете на управителния ѝ съвет. За да се определи дали заемите са предоставени от държавата, трябва да се оценят конкретните обстоятелства около тяхното отпускане с цел да се установи дали CGD не е действала поради причини, различни от обичайната търговска практика. За тази цел следните съображения са от значение.
(101)
Първо, по времето когато първите три заема са били отпуснати през октомври 2008 г., затрудненията на BPN вече са били широко известни. Според португалските органи BPN е била изправена пред проблеми с ликвидността още през лятото на 2008 г., както доказват редица значими промени във висшето ръководство на BPN (сменено два пъти от началото на 2008 г.) одити на BPN, предприети от BdP през юни, и понижаването на оценката на BPN от Moody’s до Baa3 на 18 юни 2008 г. Освен това вторият, третият и четвъртият заем са отпуснати след 22 октомври 2008 г., когато според Португалия BPN е била в положение на сериозна отрицателна ликвидност. Всеки кредитор, който действа според обичайната търговска практика, би поискал от BPN информация, необходима за разбирането на нейната ликвидна позиция и способността ѝ за изплащане, преди да отпусне допълнителен заем на банката и следователно би установил несигурното финансово положение на BPN.
(102)
Второ, сумите на заемите са много големи в сравнение с размера на счетоводния баланс на BPN и със задълженията ѝ по това време, което представлява значителна индивидуална експозиция на една банка в затруднение за CGD.
(103)
Трето, заемите са отпуснати през октомври и ноември 2008 г. малко след неуспеха на Lehman Brothers във време, в което междубанковите пазари като цяло бяха недостъпни, дори за най-стабилните международни финансови институции, да не говорим за банки, изправени през значими предизвикателства, свързани с ликвидността.
(104)
Четвърто, по отношение на четвъртия заем Комисията отбелязва, че CGD не само управлява BPN в интерес на държавата по силата на член 2, параграф 7 от Закона за национализацията, но също е получила гаранция от държавата по силата на член 2, параграф 9 от Закона за национализацията по отношение на всички кредити и ликвидност, които може да предостави на BPN в контекста на национализацията и „замествайки държавата“.
(105)
Предвид финансовото и икономическо положение като цяло и широко известните затруднения на BPN по-конкретно е било много малко вероятно друга институция да предостави въпросната ликвидност на BPN, което обяснява защо португалските органи смятат, че мерките за ликвидност на CGD са със „специален“ характер (вж. параграф (25)).
(106)
Въз основа на всяко от тези съображения Комисията стига до заключението, че решението на CGD да отпусне съответните заеми на BPN преди нейната национализация не е било обичайно търговско решение. Решението за това трябва да се разглежда като пряко приписано на държавата. Следователно заемите представляват държавни ресурси.
(107)
Тъй като заемите са позволили на BPN да получи ликвидност, каквато иначе не би получила на пазара, те са предоставили ликвидността, която е била необходима на BPN, за да продължи да извършва дейност и да е конкурентна, inter alia, за заеми и депозити на банковите пазари, на които е била активна.
(108)
Следователно Комисията смята, че BPN е получила икономическо предимство.
(109)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза единствено на BPN.
(110)
Въпреки коментарите на Португалия, според които BPN е заемала едва девето място в португалския банков сектор преди национализацията си, заемите от CGD нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията като поставят BPN в по-изгодна позиция спрямо други конкурентни банки, като ѝ позволяват да получи ликвидност, каквато иначе не би получила на пазара.
(111)
Предвид факта, че BPN е била активна на национално, европейско и международно равнище във времето, когато са предоставени заемите, включително например чрез френското си дъщерно дружество, съществува опасност мерките да засегнат също търговията между държавите членки.
(112)
Следователно Комисията смята, че четирите заема в размер общо на 315 млн. EUR, отпуснати от CGD на BPN през октомври и ноември 2008 г., представляват държавна помощ.
6.1.1.2. Мерки, предоставени след национализацията, които не са конкретно свързани с продажбата на BIC
(113)
Комисията вече е установила в решението от 24 октомври 2011 г., че национализацията не представлява държавна помощ в полза на акционерите на BPN.
(114)
Следните мерки, които не са конкретно свързани с продажбата на BIC, са предоставени след национализацията на BPN:
а)
държавната гаранция върху задълженията, емитирани от BPN и финансирани от CGD, включително емисията на търговска ценна книга, записана от CGD, и кредитни инструменти от паричния пазар, предоставени от CGD;
б)
прехвърлянето на активи и пасиви към три ДСП, притежавани от държавата.
(115)
Държавната гаранция върху търговската ценна книга, емитирана от BPN (и ДСП) и записана от CGD, която е предоставена на BPN след национализацията, е пряко финансирана от държавата членка. В допълнение, съгласно член 2, параграф 9 от Закона за национализацията всички кредитни линии и линии за финансиране, предоставени от CGD в полза на BPN (и на ДСП) в контекста на национализацията, е трябвало да бъдат гарантирани от португалската държава. Следователно е безспорно, че цялото финансиране, предоставено от CGD на BPN (или на ДПС) след национализацията, включва държавни ресурси.
(116)
В допълнение, следва да се подчертае, че след национализацията CGD е единственият субект, предоставящ финансиране на BPN или на ДСП, и че неговата експозиция се увеличава с времето, тъй като други задължения падежират и не са пренесени от първоначалните кредитори или заместени посредством кредити от други институции. Липсата на алтернативни източници на финансиране за BPN не е изненадваща предвид факта, че нейните финансови затруднения и нестабилно бъдеще са били обществено достояние.
(117)
Държавните гаранции са позволили на BPN да получи финансова подкрепа в ситуация, в която не е имало други алтернативи на пазара.
(118)
Те са позволили на BPN да продължи дейността си на пазара, да се конкурира за стопанска дейност (не само за поддържането на стопанската дейност, но вероятно и за нова такава), както и да спазва задълженията си към клиенти и други участници на пазара.
(119)
Въз основа на гореспоменатото Комисията стига до заключението, че държавните гаранции предоставят икономическо предимство на BPN.
(120)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза на конкретен субект - BPN. Освен това за частта от линията за финансиране, която продължава след продажбата, те са от полза също за комбинираното дружество.
(121)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(122)
Държавните гаранции в полза на BPN са позволили на BPN да получи голяма сума финансиране, което не е било налично на пазара, и са предоставили на BPN селективно предимство. Те са позволили на BPN да остане на пазара и да продължи дейността си без допълнителни последици от предишното ѝ положение. Те представляват държавна помощ.
(123)
Преместването на някои активи от BPN в ДСП, които са изцяло притежавани от държавата членка, означава, че държавата членка поема цялата финансова отговорност за тях и е изложена на всички рискове за активите в ДСП, от които поне една част може да са невъзстановими. Следователно мярката включва държавни ресурси.
(124)
Комисията смята, че прехвърлянето на активи в ДСП преди продажбата на счетоводна стойност от 3,9 млрд. EUR (с очаквани обезценки от 1,8 млрд. EUR) включва предимство за BPN, тъй като не е имало прозрачност ex ante, активите не са оценени на пазарната им цена и държавата не е получила възнаграждение в рамките на прехвърлянето.
(125)
Комисията смята, че прехвърлянето на активи на счетоводна, а не на пазарна стойност предоставя икономическо предимство на BPN в сравнение с нейните конкуренти.
(126)
Въпросните мерки се смятат за селективни, тъй като са от полза на конкретно дружество - BPN.
(127)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.1.1.3. Мерки, предоставени след национализацията, свързани с продажбата на BIC
(128)
В допълнение към мерките, предоставени на BPN след национализацията, които не са свързани с продажбата на BIC, са предоставени други мерки, свързани с продажбата на BIC. Те включват:
а)
рекапитализацията на BPN с оглед на продажбата;
б)
прехвърлянето на допълнителни активи и пасиви на BPN, свързано с продажбата;
в)
правото на BIC да прехвърля необслужвани кредити на държавата след продажбата;
г)
прехвърлянето към държавата с оглед на продажбата на разходи, свързани с рисковете от съдебни спорове; и
д)
предоставянето от CGD на линия за финансиране за комбинираното дружество след продажбата и поддържането на кредитна линия за търговската ценна книга след продажбата, обезпечена от държавата, на стойност [150-500] млн. EUR.
(129)
Рекапитализация на BPN в размер на 600 млн. EUR се извърши на 15 февруари 2012 г. Тази мярка беше осъществена пряко от държавата и посредством държавни ресурси с оглед на продажбата на BIC.
(130)
Рекапитализацията на BPN в размер на 600 млн. EUR от 15 февруари 2012 г. беше замислена така, че да предостави на BPN [200-400] млн. EUR акционерен капитал в момента на продажбата. Последната сума отговаря по времето на офертата на BIC от 20 юли 2011 г. на очаквани [10-18] % основен капитал от първи ред. Това значително надвишава регулаторния минимум (9 % основен капитал от първи ред в края на 2011 г. и 10 % основен капитал от първи ред в края на 2012 г.) (41).
(131)
Комисията смята, че вливането на капитал предоставя икономическо предимство на BPN и на икономическата дейност след продажбата. Предимството произтича от гарантирането, че BPN след рекапитализацията разполага с капитала, необходим за изпълняване и надвишаване на регулаторните изисквания, и че комбинираното дружество също ще разполага с този капитал. Капиталът позволява на BPN и ще позволява на комбинираното дружество да бъде активна на пазарите и да предоставя нов кредит в икономически условия, в които други конкуренти трябва да намалят задлъжнялостта.
(132)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза единствено на конкретен субект - BPN и комбинираното дружество, което ще продължи икономическата дейност след продажбата.
(133)
Португалия твърди, че BPN е продължила да намалява пазарния си дял след национализацията и че комбинираното дружество ще има пазарен дял от под 1 % по отношение на кредити за клиенти, обезщетения за клиенти или банкови продукти и под 2 % на всеки от съответните пазари. Въпреки това, мерките нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията, тъй като поставят BPN и комбинираното дружество след продажбата на BIC в по-изгодна позиция спрямо други конкурентни банки. Излишният капитал в комбинираното дружество предпазва икономическата дейност от инвеститорските рискове, на които са изложени други конкуренти. Той също така увеличава възможността двата бенефициера да разполагат с допълнителна ликвидност и може да улесни бъдещо разширяване на BPN и на комбинираното дружество в условия, в които другите конкуренти, активни в Португалия, трябва да намалят задлъжнялостта.
(134)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(135)
Рекапитализацията на BPN в размер на 600 млн. EUR, извършена на 15 февруари 2012 г., представлява държавна помощ.
(136)
Мерките, предоставени във връзка с продажбата на BIC, включват правото на BIC да поиска прехвърляне, преди затваряне, на други активи и пасиви на BPN, като например заеми за кредитни институции или физически и финансови активи. Те включват също правото на BIC да прехвърля депозити на цена […] bps над съответната референтна цена или да получава от държавата разликата във възнаграждението за такива депозити.
(137)
Преместването от BPN на някои кредити и задължения (включително депозити), подбрани от BIC, се финансира пряко от държавата членка. Всички елементи, преместени от BPN, или ще бъдат прехвърлени на счетоводна стойност в ДСП, които са изцяло притежавани от държавата членка, или при всички случаи ще бъдат под нейна финансова отговорност. По този начин държавата членка ще носи финансовата тежест за управление и разпореждане с тези активи и пасиви. Държавата членка ще трябва да финансира разликата между приложимата лихва върху депозитите и ценовия праг от […] bps над референтната ставка.
(138)
Комисията смята, че прехвърлянето на допълнителни активи и пасиви в ДСП преди продажбата включва предимство за BPN и за комбинираното дружество, тъй като не е имало прозрачност ex ante, активите не са оценени на пазарна цена и държавата не е получила възнаграждение в рамките на прехвърлянето.
(139)
Комисията смята, че прехвърлянето на активи на счетоводна, а не на пазарна стойност предоставя икономическо предимство на BPN и на комбинираното дружество, в сравнение с нейните конкуренти. Съгласно съответното условие в рамковото споразумение BIC може да избира свободно кои активи да бъдат преместени и тези активи нито ще се оценят на пазарна стойност, нито държавата ще получи възстановяване на разходите за тях. Напротив, доколкото този вариант намалява RWA на BPN, резултатът от него ще е повишаване на капиталовия коефициент на банката и следователно на нейната способност да отпуска нови заеми и да бъде активна на пазара. След продажбата това предимство ще бъде пренесено върху комбинираното дружество.
(140)
Възнаграждението от страна на държавата на разликата между приложимата лихва върху депозитите и ценовия праг от […] bps над референтната ставка премахва разход, който при обичайни обстоятелства трябва да се понесе от BPN и следователно ѝ предоставя предимство.
(141)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза единствено на конкретен субект - BPN - и на икономическата дейност, която ще продължи след продажбата.
(142)
Мерките нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията, тъй като поставят BPN и комбинираното дружество след продажбата на BIC в по-изгодна позиция спрямо конкурентните банки като не изискват от нея да намали задлъжнялостта си за разлика от останалите конкуренти и като позволяват на BPN и на комбинираното дружество да отпускат повече кредит на икономиката.
(143)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(144)
Прехвърлянето на допълнителни активи и пасиви (включително депозити) от счетоводния баланс на BPN в ДСП преди продажбата представлява държавна помощ.
(145)
BIC има правото да продаде обратно в рамките на […] месеца необслужвани кредити за най-малко […] дни (до максимално […] % от номиналната стойност на общия кредитен портфейл, подбрани от BIC след компенсация със съществуващи депозити) и за сума, която надвишава равнището на обезпечение ([…] млн. EUR).
(146)
Правото на BIC да премества допълнителни активи и пасиви от счетоводния баланс след продажбата се финансира пряко от държавата членка. Всички елементи, преместени от BPN, или ще бъдат прехвърлени на счетоводна стойност в ДСП, които са изцяло притежавани от държавата членка, или при всички случаи ще бъдат под нейна финансова отговорност. По този начин държавата членка ще носи финансовата тежест за управление и разпореждане с тези активи.
(147)
Комисията смята, че възможността за преместване на необслужвани кредити след продажбата позволява на BPN и на комбинираното дружество да разширят дейността си и да предоставят повече кредит в икономически условия, при които останалите конкуренти, активни в Португалия, трябва да намаляват задлъжнялостта си. В действителност, ако се запази същото равнище на собствен капитал, коефициентът на капитал на банката ще се повиши чрез преместването на необслужваните кредити и намаляването на RWA. Следователно нейната способност да отпуска нови кредити и да бъде активна на пазара ще се увеличи.
(148)
Комбинираното дружество ще има предимство също пред конкурентите, които са изправени пред обезценки на по-нискокачествени активи, които те трябва да поемат, като по този начин се ограничава наличният за тях капитал за ново кредитиране. За разлика от тях комбинираното дружество няма да е с намалена капиталова база поради такива обезценки и поради намаляването на кредитния му портфейл.
(149)
В допълнение, вариантът BIC да върне необслужвани кредити на държавата до не по-късно от […] след датата на продажбата може да промени RWA на банката и да доведе до по-висок основен капитал от първи ред, отколкото равнището от [10 - 18] %, посочено в офертата на BIC от 20 юли 2011 г. Комисията отбелязва ангажимента на Португалия в това отношение, че ако Banco BIC или комбинираното дружество избере да върне заемите на държавата или на всеки субект, контролиран от държавата, след продажбата, тя ще изплати на държавата капитала, свързан с онези заеми в размер на [10 - 18] % от претеглените спрямо риска активи от заема и в допълнение ще прехвърли необслужвани кредити и ще изплати капитала, свързан с онези заеми към държавата, едва след като е изчерпала изцяло резервите, налични на датата на продажбата в счетоводните документи на BPN.
(150)
Въпросната мярка е селективна, тъй като е от полза единствено на един субект - BPN - и на икономическата дейност, която ще продължи след продажбата.
(151)
Мярката нарушава или заплашва да наруши конкуренцията, тъй като поставя BPN и комбинираното дружество след продажбата на BIC в по-изгодна позиция спрямо други конкурентни банки, като не изисква от нея да намали задлъжнялостта си и по този начин позволява на BPN и на комбинираното дружество да предоставят повече кредит в икономиката.
(152)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(153)
Мярката може да позволи на BPN и на комбинираното дружество при липсата на ангажимент за обратно изплащане на капитала, свързан със заемите, да измени със задна дата RWA на банката след продажбата. Това ще има за резултат по-висока пропорционална капитализация на банката. По този начин тя предоставя предимство на банката и нарушава конкуренцията с останалите конкуренти. Мярката представлява държавна помощ.
(154)
Прехвърлянето на рискове от съдебни спорове на BPN към държавата представлява задължение, което се поема от държавата.
(155)
Като поема задължение от BPN, държавата предоставя предимство на BPN и на комбинираното дружество спрямо техните конкуренти, които трябва да понасят равностойни задължения в собствените си счетоводни баланси.
(156)
Въпросната мярка е селективна, тъй като е от полза единствено на конкретен субект (BPN и комбинираното дружество в резултат от продажбата на BIC).
(157)
Мярката предоставя капиталово облекчение на BPN и на комбинираното дружество, когато не съществуват алтернативи на пазара и останалите конкуренти трябва да поемат такива задължения в счетоводните си баланси.
(158)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(159)
Мярката предоставя мярка за капиталово облекчение и представлява държавна помощ.
(160)
Предоставянето на линия за финансиране в размер на [150-350] млн. EUR след продажбата и поддържането на кредитна линия на търговска ценна книга в размер на [150-500] млн. EUR от CGD в полза на BPN след продажбата трябва да се припише на държавата, като се вземат предвид конкретните обстоятелства, при които това е осъществено.
(161)
Първо, CGD е изцяло притежавана от държавата, която определя членовете на нейния управителен съвет. Както е отбелязано в параграф (100), CGD е определена от закона, за да управлява BPN и също да получава държавна гаранция по силата на член 2, параграф 9 от Закона за национализацията по отношение на всички кредити и ликвидност, които може да предостави на BPN в условията на национализацията „замествайки държавата“. Тази гаранция продължава да се прилага за кредитната линия в размер на [150-500] млн. EUR.
(162)
Второ, решенията да предостави линия за финансиране и кредитна линия не са взети независимо от CGD, а са част от условията за продажбата, договорени между BIC и португалските органи.
(163)
Предоставянето от страна на CGD на линия за финансиране в размер на [200-400] млн. EUR на комбинираното дружество след продажбата и поддържането от CGD на кредитна линия на търговската ценна книга от [150-500] млн. EUR след продажбата следователно се приписват пряко на държавата членка.
(164)
Мерките позволяват на BPN и на комбинираното дружество да имат лесен и евтин достъп до ликвидност.
(165)
По отношение на кредитната линия в размер на [200-400] млн. EUR, предоставена от CGD на BIC, Комисията отбелязва, че тя ще предостави защитен буфер за позицията за финансиране на комбинираното дружество, ако след продажбата има изтегляния на депозити. CGD не предоставя такава кредитна линия на друг субект, освен на комбинираното дружество. Следователно кредитната линия представлява икономическо предимство за комбинираното дружество.
(166)
Поддържането на кредитна линия с държавна гаранция от [150-500] млн. EUR до […] за съществуващата програма за търговска ценна книга също предоставя на BPN и на комбинираното дружество предимство пред нейните конкуренти от гледна точка на достъпа до ликвидност.
(167)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза на един конкретен субект (BPN и комбинираното дружество в резултат от продажбата на BIC).
(168)
Предимството, предоставено на BPN и на комбинираното дружество след продажбата, нарушава конкуренцията, още повече предвид високите разходи на заемите на финансовите пазари в момента.
(169)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(170)
Предоставянето от страна на CGD на линия з финансиране в размер на [200-400] млн. EUR на комбинираното дружество след продажбата и поддържането на кредитна линия за търговска ценна книга от [150-500] млн. EUR в полза на BPN представляват държавна помощ.
6.1.1.4 Възможна помощ за купувача
(171)
Съгласно точка 49 от съобщението относно банките, с цел да се гарантира, че не се предоставя никаква помощ на купувача на финансова институция, продавана от държавата, е важно да се спазват някои изисквания, по-конкретно: процесът на продажбата е открит, прозрачен, недискриминаторен и безусловен, продажбата се осъществява при пазарни условия и държавата повишава до възможно най-високо равнище продажната цена на съответните активи и пасиви.
(172)
По отношение на първото изискване, въпреки че процесът на продажба започна като открита и безусловна тръжна процедура, обвързващата оферта, представена от BIC, не беше окончателна от гледна точка на материалните аспекти на предложената транзакция, включително окончателния размер на активите и пасивите на BPN, които BIC възнамеряваше да придобие, и точния брой клонове и служители, които ще бъдат поети. Всички тези аспекти са обсъдени по време на последващи двустранни преговори между португалските органи и BIC и завършени в рамковото споразумение от 9 декември 2011 г. Дори рамковото споразумение не е окончателно по отношение на точния размер на придобиваната банка. По-конкретно, то не определя активите и пасивите, които BIC ще поеме, въпреки ясното уточняване, че в момента на продажбата BPN ще притежава собствен капитал в размер на [200-400] млн. EUR. С други думи, нито в офертата на BIC от 20 юли 2011 г., нито в рамковото споразумение не се посочва ясно какво купува BIC, но и в двете е определена точна цена за това.
(173)
В тази връзка е важно да се отбележи, че рамковото споразумение следва да не се отклонява от условията в обвързващата оферта на BIC от 20 юли 2011 г. като предоставя допълнителни предимства на BIC и/или на комбинираното дружество. Наистина предвид много неопределените условия в обвързващата оферта от 20 юли 2011 г., BIC би могла да получи допълнителни отстъпки от държавата, например като намали обема на активите и пасивите, които в действителност придобива. Такива допълнителни отстъпки ще доведат до по-висок коефициент на основния капитал от първи ред, отколкото е посочено в офертата на BIC от 20 юли 2011 г., без да се нарушат условията на процеса на продажба.
(174)
Следователно Комисията приветства ангажимента на Португалия да ограничи равнището на капитализацията на BPN на датата на продажбата до [10-18] % от основния капитал от първи ред, както е посочено в офертата на BIC. Допълнителният ангажимент на Португалия, според който BIC ще върне обратно капитала, свързан с всякакви необслужвани кредити на държавата или на дружество, притежавано от държавата, след продажбата, гарантира, че равнището на основен капитал от първи ред няма да бъде неправомерно увеличено след продажбата.
(175)
Както е посочено в раздел 6.1.1.3, всички мерки, свързани с продажбата на BIC, включват държавни ресурси.
(176)
При липсата на определяне на основния капитал от първи ред на BPN в офертата на BIC от 20 юли 2011 г. или в рамковото споразумение (и двете посочват само абсолютната сума на капитала, който трябва да са намира в BPN в момента на продажбата, без да се вземат предвид RWA на банката или правото на BIC да избира активи и пасиви, които да се прехвърлят в ДСП преди продажбата), Комисията отбелязва, че е възможно в крайна сметка BPN да разполага с коефициент на основния капитал от първи ред, който надвишава посоченото в офертата. Според информацията, подадена от португалските органи, [10-18] % от основния капитал от първи ред е равнището на капитала, посочено в офертата на BIC от 20 юли 2011 г.
(177)
Комисията отбелязва обаче, че Португалия се е ангажирала да ограничи равнището на капитализацията на BPN на датата на продажбата до [10-18] % от основния капитал от първи ред, както е посочено в офертата на BIC. Това ще позволи на държавата да повиши до възможно най-високо равнище продажната цена на съответните активи и пасиви. Ангажиментът е необходим, за да се гарантира, че не се предоставя предимство на BIC.
(178)
Освен това, като упражнява правото да прехвърли на държавата още необслужвани кредити след продажбата, BIC може да намали допълнително обема на банката, като по този начин повиши коефициента на основен капитал от първи ред за комбинираното дружество до по-високо равнище, отколкото това, посочено в офертата на BIC от 20 юли 2011 г. Това може да предостави допълнително предимство на BIC. Допълнителният ангажимент на Португалия, според който BIC ще върне обратно капитала, свързан с всякакви необслужвани кредити, които ще върне на държавата или на дружество, притежавано от държавата, след продажбата, гарантира, че равнището на основния капитал от първи ред няма да се повиши допълнително след продажбата. Този допълнителен ангажимент е необходим, за да се избегне предоставянето на предимство на BIC.
(179)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза на конкретен субект, а именно BIC, и непряко на комбинираното дружество.
(180)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(181)
Предвид ангажиментите, поети от Португалия, Комисията може да направи заключението, че окончателните резултати от процеса, включително елементите, договорени в BIC в рамковото споразумение, не биха изменили изхода на тръжната процедура и на BIC не е предоставено никакво предимство по време на процеса на продажбата.
6.1.2 Количествена оценка на помощта
(182)
BPN и комбинираното дружество, което ще продължи икономическите дейности на BPN, са се възползвали от няколко мерки за държавна помощ, както е обобщено по-долу:
Таблица 1
Мерки за помощ, предоставени на BPN и на комбинираното дружество
Описание
Размер в млн. евро
a)
Заеми, предоставени от BPN преди национализацията
315
б)
Прехвърляне на активи на стойност 3,9 млрд. EUR в ДСП преди тръжния процес
Между 1 800 и 4 000
в)
Вливане на капитал от държавата на 15 февруари 2012 г.
600
г.
Линии за финансиране, предоставени от CGD на BPN (към декември 2011 г.),
[150-500]
от които - обезпечени с изрична държавна гаранция
[200-400]
д) Линии за финансиране, поискани от BIC за комбинираното дружество
от които - за поддържане на съществуващата програма за търговска ценна книга
400
от които - за нова линия за финансиране
300
(183)
Първо трябва да се отбележи, че не всички от тези мерки за помощ трябва да се смятат за кумулативни, тъй като според португалските органи някои мерки са заместили други (например първоначалните заеми, отпуснати от CGD преди национализацията, са заместени от търговската ценна книга, емитирана от BPN след национализацията).
(184)
Мерки б) и в) включват или вливания на капитал, или са еквивалентни на вливания на капитал. Те възлизат най-малко на 3 млрд. EUR или около 50 % от счетоводния баланс на BPN преди национализацията. В допълнение, общият размер на държавните гаранции върху програмата за търговска ценна книга, предоставени от Португалия в полза на BPN от национализацията насам, възлиза на 5 млрд. EUR, от които 4,5 млрд. EUR са използвани към 31 декември 2011 г.
(185)
В допълнение, съществува правото на BIC да прехвърля депозити с цена над […] bps или да поиска държавата да възстанови разликата, като разходите по приблизителна оценка на Португалия възлизат на около […] EUR. Накрая, прехвърлянето на държавата на разходи, свързани със съдебни спорове, и прехвърлянето в контекста на продажбата на допълнителни активи и пасиви, в това число необслужвани кредити, от счетоводния баланс на BPN в ДСП, включват допълнителна помощ, която Португалия смята за количествено неизмерима.
6.2 Съвместимост на различните мерки за помощ: прилагане на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС
(186)
Член 107, параграф 3, буква б) от Договора за функционирането на Европейския съюз оправомощява Комисията да обяви помощ за съвместима с вътрешния пазар, ако е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(187)
Комисията отчита, че световната финансова криза може да създаде сериозни затруднения в икономиката на държава членка и че мерки за подкрепа на банките може да бъдат подходящи за уреждането на тези затруднения. Този анализ е потвърден в съобщението относно банките, съобщението относно рекапитализацията (42), съобщението относно обезценените активи (43) (СОА) и съобщението относно преструктурирането (44). Комисията продължава да е на мнение, че държавна помощ може да бъде одобрена по силата на член 107, параграф 3, буква б) от Договора с оглед на нова поява на напрежение на финансовите пазари. Комисията потвърди мнението си като прие съобщението за удължаване от 2011 г., с което се удължава след 31 декември 2011 г. прилагането на правилата за държавни помощи за подкрепата на мерки в полза на банки в контекста на финансовата криза (45).
(188)
Португалия конкретно беше сериозно засегната от финансовата и икономическа криза. Ефектите от нея бяха потвърдени в различни решения на Комисията (46), в които се одобряват мерките, взети от португалските органи за преодоляване на финансовата криза. В допълнение, следва да се вземе предвид изпълненото с предизвикателства икономическо и финансово положение, довело до официално искане за международна помощ от страна на Португалия на 7 април 2011 г., след което на 17 май 2011 г. беше подписан МР.
(189)
Комисията смята, че нерегулираната неплатежоспособност на BPN ще доведе до сериозни последици за португалската икономика. Следователно тези мерки могат да се оценяват съгласно член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
6.3. Съвместимост съгласно съобщението относно преструктурирането
(190)
В съобщението относно преструктурирането се посочват правилата за държавна помощ, приложими за преструктурирането на финансовите институции в настоящата криза. Съгласно съобщението относно преструктурирането, за да отговаря на условията на член 107, параграф 3, буква б) от Договора, преструктурирането на финансова институция в контекста на настоящата финансова криза трябва да:
i)
води до възстановяване на жизнеспособността на банката;
ii)
включва достатъчно собствено участие от страна на бенефициера (споделяне на тежестта)
iii)
съдържа достатъчни мерки, които да ограничават нарушаването на конкуренцията.
6.3.1 Жизнеспособност
(191)
В точки 9 и 10 от съобщението относно преструктурирането се посочва, че държавата членка следва да представи широкообхватен и подробен план за преструктуриране, който да съдържа пълна информация за бизнес модела. В плана следва да се посочват и причините за затрудненията на финансовата институция и алтернативи на предложения план за преструктуриране.
(192)
В плана за преструктуриране следва да се демонстрира, че стратегията на банката е основана на съгласувана концепция и да се покаже, че банката е възстановила своята жизнеспособност в дългосрочен план без да разчита на държавна подкрепа.
(193)
В точка 17 от съобщението относно преструктурирането се потвърждава, че продажба на (част от) финансовата институция на трета страна може да спомогне за възстановяването на дългосрочната жизнеспособност. В настоящия случай Комисията отбелязва, че португалските органи са избрали да продадат BPN чрез тръжен процес. В резултат от това стопанската дейност на банкиране ще бъде продадена на BIC след някои корекции и избраните активи ще бъдат прехвърлени в ДСП, като целта е те да бъдат ликвидирани с течение на времето. Следователно Комисията трябва да оцени дали стопанската дейност на банкиране на BPN, която ще бъде част от стопанската дейност на купувача (комбинираното дружество), ще бъде жизнеспособна.
(194)
В решението от 24 октомври 2011 г. Комисията посочи, че не е получила бизнес план, който ефективно да покаже жизнеспособността на BPN като интегриран субект с BIC и поради тази причина не успя да направи заключение по този въпрос. Португалия представи подробен бизнес план за BPN, интегрирана с BIC, под формата на плана за преструктуриране от януари 2012 г. (включително допълнителната информация относно стопанската дейност и жизнеспособността, предоставена на 3 февруари 2012 г.).
(195)
Съгласно плана за преструктуриране от януари 2012 г. частта от BPN, която се продава на BIC, има значително по-малък счетоводен баланс от около […] млрд. EUR в сравнение с баланса на BPN в момента на национализацията.
(196)
Заедно с активите на BIC комбинираното дружество ще има активи общо от около […] млрд. EUR.
(197)
Счетоводният баланс на BPN в момента на продажбата на BIC съдържа само по-жизнеспособните дейности и най-добрите активи на банката. По-конкретно, кредитният портфейл, прехвърлен на BIC, е изчистен и повечето от неликвидните активи са прехвърлени в ДСП.
(198)
Пасивите на BPN се състоят основно от депозити на дребно на обща стойност от 1 669 млн. EUR и подчинени дългове в размер общо на 246 млн. EUR.
Таблица 2
BPN след продажбата и след вливането на капитал (Pro forma) (47)
(млн. EUR)
Пари в брой, централни банки и кредитни институции
[…]
Нетни кредити за клиенти
[…]
Други активи
[…]
ОБЩО АКТИВИ
[…]
Депозити
[…]
Други пасиви
[…]
Подчинен дълг
[…]
ОБЩО ПАСИВИ
[…]
Собствен капитал
[…]
ОБЩО ПАСИВИ И КАПИТАЛ
[…]
(199)
Мерките за преструктуриране, които вече са започнати от временните администратори, ще бъдат продължени от BIC, като се премахнат конкретните причини за проблемите на BPN.
(200)
Както е посочено в параграф (24) по-горе, ръководството е изцяло сменено. Като се вземат предвид конкретните обстоятелства, довели до национализацията на BPN, и по-специално множеството предполагаеми случаи на измами, извършени от предишното ръководство на банката, са заведени редица съдебни дела (48) от новото ръководство с цел защитаване на интересите на банката. Процедурите за оценка на риска на банката са изцяло преработени, за да се приложат най-добрите практики.
(201)
Новите администратори на BPN се съсредоточиха върху оптимизирането на структурата на разходите и приеха известен брой инициативи, за да намалят оперативните разходи. Между декември 2008 г. и декември 2010 г. оперативните разходи са намалени с около […] млн. EUR, а разходите за персонал - с около […] млн. EUR.
(202)
Според плана за преструктуриране от януари 2012 г. стратегията на BIC е да се съсредоточи върху основната стопанска дейност на дребно и да се използва мрежата на BPN, за да стане основната банка, която подкрепя търговията и финансовите транзакции между Португалия и Ангола.
(203)
Този план се основава на разумни основни макроикономически предвиждания като се взема предвид настоящата ситуация на пазарите в Португалия, като икономическата прогноза е за рецесия до 2014 г.
(204)
Финансовите очаквания показват, че в края на периода на преструктуриране (31 декември 2016 г.) комбинираното дружество най-вероятно, дори и при кризисен сценарий, ще може да покрие разходите си и да осъществи ВСК от около [1-10] %.
(205)
Очакваната първоначална капиталова база ще бъде доста над минималните изисквания за капитал с коефициент на основния капитал от първи ред от около [10-18] % благодарение на вливането на капитал от държавата.
(206)
Като резултат от значителното вливане на капитал от държавата, очакваните коефициенти за капитала на банката по време и в края на периода на преструктуриране най-вероятно ще останат над минималните изисквания и по този начин ще предпазят платежоспособността на банката. Според бизнес плана, предоставен от Португалия и отразен в плана за преструктуриране от януари 2012 г., при базов сценарий основният капитал от първи ред в края на периода на преструктуриране (31 декември 2016 г.) ще бъде [8-12] %, малко над минималните регулаторни изискания от 10 %, установени от BdP към декември 2012 г (49)., а при кризисен сценарий точно под тях ([7-11] %), както е посочено в графика 1 към параграф (207).
(207)
Очаква се това развитие да се дължи основно на необходимостта да се приложи бизнес планът, заложен в плана за преструктуриране от януари 2012 г. като се предостави по-голям обем кредит на икономиката и на въздействието на отрицателните резултати през първите години от плана за преструктуриране. Отрицателните резултати ще се дължат основно на все още високите разходи в структурата на банката в сравнение с обема стопанска дейност в комбинация с разходите за преструктурирането, което BIC ще предприеме.
Графика 1
Очаквания за комбинираното дружество BPN/BIC при базов сценарий, 2012 - 2016 г.
[…]
(208)
По отношение на ликвидността бизнес планът разчита основно на депозити с очакван растеж на депозитите от около [1-10] % годишно. Комисията смята, че стабилното финансиране на комбинираното дружество чрез депозити е важен елемент от плана за преструктуриране. Предвид малкия размер на комбинираното дружество и неговия потенциал за растеж, очакванията за развитие на депозитите са правдоподобни.
(209)
В същото време Комисията смята, че за да гарантира жизнеспособността на комбинираното дружество, следва да няма стимули за заменяне на депозитите с финансиране на едро. В този смисъл е важно възнаграждението за линията за финансиране, поискано от BIC за компенсиране на възможно изтегляне на депозити, да бъде увеличено най-малко до Euribor +[…] bps. Ангажиментът на Португалия в това отношение е необходим, за да се гарантира съвместимостта на помощта за преструктуриране с вътрешния пазар, като се отчете факта, че […] притежава значителна сума депозити, които в момента се възнаграждават над Euribor +[…] bps, равнище, на което BIC може да реши да запази тези депозити. Ако възнаграждението по новата кредитна линия не е определено на равнище, което стимулира BIC да запази равнището на депозити в съответствие с предвиденото в плана за преструктуриране от януари 2012 г., може да се наложи BIC да замени депозитите с по-евтино финансиране от CGD. Такова заменяне може да подобри краткосрочната рентабилност на комбинираното дружество, но в същото време ще накърни перспективата му за жизнеспособност.
(210)
В това отношение е важно също да се отбележи, че при Euribor +[…] bps все още се предоставя кредитната линия при по-благоприятни условия, отколкото е вероятно BIC да получи на пазара. Въпреки че на Комисията не е предоставен сравним целеви показател за подобни транзакции на пазара, Комисията отбелязва, че е малко вероятно кредитна линия с такава продължителност и размер да е налична на пазара, дори и при по-високи лихви. В допълнение, Комисията смята, че е полезно възнаграждението на кредити, предоставени от CGD […], да е определено на Euribor […] месеца +[…] bps.
(211)
Въз основа на предходното, съмненията на Комисията във връзка с жизнеспособността на BPN намаляха.
6.3.2 Ограничена до минимум помощ и споделяне на тежестта
(212)
В съобщението относно преструктурирането се посочва, че е необходим адекватен принос от страна на бенефициера за ограничаване на помощта до минимум и за справяне с нарушаването на конкуренцията и моралния риск. За тази цел; а) следва да се ограничат разходите за преструктуриране и размера на помощта и б) е необходим значителен собствен принос.
(213)
Принципите за собствен принос на банката бенефициер в етапа на преструктуриране са посочени в раздел 3 от съобщението относно преструктурирането. В него се изисква i) помощта за преструктуриране да бъде ограничена до минималното равнище за покриване на разходите, необходими за възстановяване на жизнеспособността; ii) банката бенефициер следва да използва във възможно най-голяма степен собствените си ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи и iii) разходите, свързани с преструктурирането, да се поемат в достатъчна степен и от тези, които са инвестирали в банката, чрез абсорбиране на загубите с наличния капитал и чрез изплащане на адекватно възнаграждение за държавните намеси. Целта на споделянето на тежестта е двустранна: ограничаване на нарушаването на конкуренцията и смекчаване на моралния риск (50).
(214)
План за преструктуриране следва ясно да показва, че помощта се задържа на минималното необходимо равнище. Разходите, свързани с преструктурирането, следва да се поемат не само от държавата, но и в максимална степен от тези, които са инвестирали в банката. С други думи, банката и нейните притежатели на капитал следва да допринесат за преструктурирането във възможно най-голяма степен със собствени ресурси. Помощта за преструктуриране следва да се ограничава до поемане на разходите, необходими за възстановяването на жизнеспособността. Следователно едно предприятие не може да се ползва от публични ресурси, които могат да се използват за финансиране на дейности, които нарушават пазара и не са свързани с процеса на преструктуриране, като например придобиванията (51).
(215)
По отношение на ограничаването на помощта до минимум в точка 23 от съобщението относно преструктурирането се посочва, че помощта за преструктуриране следва да се ограничи до покриване на разходите, необходими за възстановяването на жизнеспособността.
(216)
За тази цел Комисията трябва да оцени: първо, твърдението на португалските органи, че разходите, свързани с продажбата на BPN на BIC, са по-ниски от разходите, които Португалия би осъществила, ако BPN е ликвидирана; и второ, дали помощта, предоставена за преструктурирането на BPN, е запазена до необходимия минимум.
(217)
В решението от 24 октомври 2011 г. Комисията постави под въпрос няколко аспекта от количественото сравнение между двата сценария, предоставени от Португалия по това време.
(218)
В плана за преструктуриране от януари 2012 г. Португалия предостави актуализирано сравнение на двата сценария и измени първоначалните допускания във връзка с основните опасения, изразени от Комисията в решението от 24 октомври 2011 г., по отношение на разходите в случай на организирана ликвидация. По-конкретно Португалия разгледа процентното намаление на кредитите и третирането на притежателите на подчинени облигации.
(219)
По-конкретно Португалия предостави допълнителна информация и алтернативен целеви показател по отношение на допускането във връзка с процентното намаление до счетоводна стойност от 30-50 % върху продажбата на кредити. Португалия предостави също окончателни цифри относно кредитите, които BIC в крайна сметка ще поеме и чиито размер не беше известен в момента на първоначалното сравнение на 17 февруари 2012 г. Тя също извади от сценария за организирана ликвидация разходите, свързани с възстановяването на разходи на някои притежатели на подчинени облигации, както е посочено в параграф (221).
(220)
Комисията смята, че когато се вземе предвид настоящото икономическо положение и значителното намаляване на задлъжнялостта в банковия сектор, прилагането на процентно намаление върху продажбата на кредитен портфейл е оправдано. Също така, ако кредитите трябва да се запазят до достигане на падеж, държавата ще трябва да понесе финансови разходи, както и кредитния риск до падежа. Следователно Комисията приема по-ниската предварителна оценка за процентно намаление, предоставена от Португалия, т.е. процентно намаление от [20-50] %.
(221)
По отношение на притежателите на подчинени облигации Комисията отчита, че общата сума от 245 млн. EUR се състои от множество емисии. Това е възможно […]. Португалия съобщи, че след правната оценка на условията на всяка емисия, […].
(222)
Таблица 3 предоставя преглед на предварителната оценка на входящите/ изходящите потоци, като се отчетат преразгледаните допускания, споменати в параграфи (219)-(221) по-горе. Тази предварителна оценка отчита само пределните разходи, свързани с двата сценария (а не вече осъществените разходи) и се основава на счетоводния баланс на BPN в момента на продажбата на BIC (52).
Таблица 3
Сравнение на сценариите за продажба на BIC и организирана ликвидация (данни в млн. EUR)
Продажба на BIC
Ликвидация
ИЗХОДЯЩИ ПОТОЦИ
1
Плащане на финансирането на кредитни институции
[…] (53)
2
Плащане на депозити от клиенти
[…]
3
Увеличение на капитала
[…]
4
Притежатели на подчинени облигации без постоянна емисия - подлежи на потвърждение
[…]
Общо изходящи потоци
[…]
[…]
Продажба на BIC
Ликвидация
ВХОДЯЩИ ПОТОЦИ
5
Продажба на клиентски кредити (нетно 2 114 млн. EUR от процентно намаление 30 %)
[…]
6
Възстановяване на пари в брой и заеми на кредитни институции
[…] (54)
7
Цена на продажбата на BPN
[…]
8
Премия от продажбата на депозити - 2 % от салдото на депозити
[…]
Общо входящи потоци
[…]
ПРОГНОЗИРАНА РАЗЛИКА
[…]
[…]
(223)
Като цяло вариантите за организирана ликвидация, в които държавата ще плати всички депозити (освен онези на подчинените кредитори, притежаващи вечни облигации) и в които държавата ще плати цялата експозиция на кредитни институции, ще бъдат по-скъпоструващи, отколкото продажбата на BIC.
(224)
Комисията признава несигурността, свързана с известен брой предположения, именно възможността да се възстановят кредити, прехвърлени на BIC. Също така следва да се отчете фактът, че организираната ликвидация е можела да има отрицателен ефект на разпространение върху доверието в целия банков сектор и държавния рейтинг на държавата членка.
(225)
Въз основа на наличната информация Комисията стига до заключението, че варианта на преструктуриране на банката, т.е. продажбата на BIC, допринася за ограничаването на размера на помощта до минимум.
(226)
BPN е получила помощ в значим размер преди и след национализацията, както е посочено в параграфи (182)-(185). Помощта е била необходима за поддържането на дейността на банката през периода, необходим за осъществяване на избраното преструктуриране, което е продажба на нейните жизнеспособни части на BIC и ликвидация на лошите активи с течение на времето. Като резултат от процеса на преструктуриране BPN ще изчезне като независима банка. Стопанската дейност по търговско банкиране, която ще бъде поета от BIC, има счетоводен баланс от по-малко от 35 % от счетоводния баланс на BPN преди нейната национализация. В пазарните условия в дадения момент тези мерки (и конкретно отделянето на нетърговските банкови активи в ДСП) са пряко свързани с жизнеспособността на банката, която остава на пазара. Бизнесът и дейностите, различни от търговско банкиране, са прехвърлени в ДСП, за да бъдат ликвидирани с течение на времето. Комисията признава, че значителните закъснения в осъществяването на преструктурирането на BPN са свързани с изключителните обстоятелства, засегнали португалската икономика и довели до подписването на МР от 17 май 2011 г.
(227)
Както бе посочено от Комисията в решението ѝ от 24 октомври 2011 г., в допълнение към мерките, предоставени на BPN преди нейната продажба, BIC иска допълнителни мерки, които са посочени в параграф (56).
(228)
В решението си от 24 октомври 2011 г. Комисията повдигна въпроса дали вливането на капитал, поискано от BIC, е минималната сума, необходима за гарантиране на жизнеспособност. Като се вземат предвид корекциите в счетоводния баланс, поискани от BIC в офертата ѝ от 20 юли 2011 г., и финансовите отчети на BPN от юни 2011 г., Португалия прецени, че равнище на капитала от [200-400] млн. EUR представлява коефициент на основния капитал от първи ред от [10-18] %.
(229)
Португалия твърди, че това равнище на капитала е резултат от тръжния процес, като се вземе предвид също цената, която BIC ще заплати на държавата (40 млн. EUR). То се оправдава от разходите по преориентирането на банката върху основната ѝ стопанска дейност и необходимостта да се поддържа достатъчно ниво на защита с допълнителен капитал. Португалия смята, че тази защита е подходяща за поддържането на достатъчно равнище на собствения капитал, особено в първите години на интеграцията, когато се отчита отрицателната репутация на BPN и трудното икономическо положение на Португалия.
(230)
Следва да се отбележи, че съгласно плана за преструктуриране от януари 2011 г. се очаква коефициентът на капитала да достигне [8-12] % в края на четвъртата година след продажбата и при кризисния сценарий да достигне [7-11] % (малко по-ниско от минимума от 10 %, изискван от закона в Португалия).
(231)
Следователно Комисията може да направи заключение, че равнището на капитала, равняващо се на коефициент на основния капитал от първи ред от [10-18] %, е резултат от тръжния процес и е необходимо, за да се гарантира жизнеспособността на банката, въз основа на плана за преструктуриране от януари 2012 г.
(232)
Комисията също оценява положително факта, че рамковото споразумение с BIC включва ангажимент от страна на BIC да не изплаща дивиденти или други еквивалентни ползи на акционерите във връзка с BPN за период от пет години. Целта на този ангажимент е да се гарантира, че капиталът, влят в BPN, няма веднага да излезе от банката във вид на средства, изплатени на акционерите.
(233)
При все това, окончателните активи, които в крайна сметка ще се поемат от BIC, се различават от офертата на BIC от 20 юли 2011 г. и BIC също запазва правото да върне кредити, които са необслужвани. Следователно Комисията смята, че за да се поддържа помощта на минимално равнище, всяко намаляване на RWA в резултат от връщане на кредити на държавата следва да се придружава от съответното намаляване на капитала в размер на [10-18] % от намаляването на RWA. Намаляването на капитала може да е под формата на процентно намаление на счетоводната стойност на кредитите, върнати на държавата.
(234)
Комисията отбелязва, че BIC е предложила комбинираното дружество да запази коефициент на основния капитал от първи ред от [10-18] % в случай, че трябва да върне необслужвани кредити, като се пуснат нови кредити в икономиката. Комисията смята, че такава мярка не би ограничила помощта до минимум поради следните причини. Първо, коефициентът на собствения капитал на BIC преди продажбата ще бъде по-нисък от [10-18] % на датата на продажбата. Следователно веднага след като BPN се е сляла с BIC, равнището на основния капитал от първи ред незабавно ще се понижи (както е отразено в плана за преструктуриране от януари 2012 г.). На тази база, ако комбинираното дружество трябва да запази коефициента си на основен капитал от първи ред на [10-18] % след сливането, неговата капитализация ще бъде по-голяма от предвидената от самата BIC. Второ, в плана за преструктуриране от януари 2012 г. вече е отчетено ново кредитиране в икономиката и поради тази причина (изключително високото) равнище на основния капитал от първи ред на BPN от [10-18] % в момента на продажбата се смята за достатъчно. Следователно не е необходимо да се отделя дори още повече капитал от предвиденото в плана за преструктуриране от януари 2012 г. за производството на нови кредити. В това отношение Комисията оценява положително ангажимента, поет от Португалия, че коефициентът на основен капитал от първи ред на BPN на датата на продажбата на Banco BIC няма да надвиши [10-18] % и че ако необслужвани кредити са прехвърлени на държавата или всеки субект, контролиран от държавата, след продажбата, Banco BIC или комбинираното дружество ще прехвърлят на държавата или на всеки субект, контролиран от държавата, всеки капитал, свързан с тези кредити в размер на [10-18] % от претеглените спрямо риска активи на кредитите.
(235)
В допълнение, в съобщението относно преструктурирането се посочва, че е нужна забрана за придобиване, за да се запази ограничаването на помощта до необходимия минимум. В точка 23 от съобщението относно преструктурирането се споменава изрично, че „не трябва да се предоставят на предприятието публични средства, които биха могли да бъдат използвани за финансиране на дейности, нарушаващи пазара и несвързани с процеса на преструктуриране. Например, придобиване на дялове в други предприятия или нови инвестиции не може да бъде финансирано чрез държавна помощ, освен ако не е от основно значение за жизнеспособността на предприятието“.
(236)
Комисията отбелязва, че още в плана за преструктуриране от януари 2012 г. бе посочено, че комбинираното дружество ще стане жизнеспособен субект и следва да осъществява възвращаемост на собствения капитал (ВСК), и дори се очаква да осъществява печалби. Тази възвръщаемост на собствения капитал не зависи от придобивания. Напротив, Комисията смята, че забрана за придобиване ще гарантира, че смятаният за необходим капитал за преструктурирането остава в банката, като подпомага връщането на жизнеспособността. В това отношение Комисията смята, че ангажиментът на Португалия да приложи забрана за придобиване е необходим за гарантиране на съвместимостта на помощта за преструктуриране с вътрешния пазар.
(237)
По отношение на собствения принос в съобщението относно преструктурирането се изисква разходите за преструктурирането да се поемат не само от държавата, но и от предишните инвеститори и бивши акционери в банката. Това изискване гарантира, че оздравените банки носят адекватна отговорност за последствията от предишното си поведение и за да се създадат подходящи стимули за бъдещото им поведение.
(238)
В настоящия случай Комисията оценява положително факта, че акционерите са загубили дела си в банката без никакви компенсации. По този начин те вземат адекватно участие в споделянето на тежестта за банка, чиято стойност е отрицателна съгласно оценката на две независими дружества, определени от Португалия. Тя също така смята за положителен факта, че управителният съвет на BPN е сменен и заменен в условията на процеса на национализацията.
(239)
При все това, Комисията отбелязва, че притежателите на подчинени облигации, които притежават сума от 245 млн. EUR, ще останат в банката, която се приватизира, и могат да продължат да получават купони.
(240)
Както е посочено в точка 26 от съобщението относно преструктурирането, „банките не следва да използват държавна помощ за възнаграждаване на собствените си средства (собствен капитал и подчинен дълг), когато тези дейности не генерират достатъчни печалби“.
(241)
По отношение на периода, през който BPN е била в преструктуриране, BPN не се е съобразила с политиката на Комисията във връзка с хибридните инструменти, както е посочено в точка 26 от съобщението относно преструктурирането. В нея Комисията уточнява, че в контекста на преструктуриране приспадането на загуби по усмотрение на банките бенефициери (например чрез освобождаване на резерви или намаляване на собствения капитал), за да се гарантира изплащането на дивиденти и купони върху оставащия подчинен дълг, по принцип е несъвместимо с целта за споделяне на тежестта. Комисията отбелязва, че плащането на купони не е било съобразно този принципи и следва да се компенсира чрез по-задълбочено преструктуриране (55).
(242)
Комисията смята, че широкообхватното преструктуриране на банката може да е достатъчно, за да се компенсира за липсата на споделяне на отговорност.
(243)
При все това, след като банката се продава сега, е необходима забрана за опции за покупка до 31 декември 2016 г., за да предостави минимално равнище на споделяне на тежестта от притежателите на капитала на банката.
(244)
В това отношение Комисията разглежда ангажимента, поет от Португалия, че за да допринесат за процеса на преструктуриране на BPN, Banco BIC, комбинираното дружество и Португалия няма да упражняват до 31 декември 2016 г. никакви права за опция за покупка във връзка с подчинения дълг, емитиран от BPN преди датата на продажбата.
(245)
Комисията отбелязва, че възнаграждението за всяка от мерките, изброени в параграфи (182)-(185) по-горе, и по-конкретно гаранциите, вливането на капитал и прехвърлянето на активи в ДСП, не е в съответствие със свързаните с тях съобщения на Комисията.
(246)
Държавните гаранции са били на цена от 20 bps, много под равнището, в резултат от прилагането на правилата на Комисията относно възнаграждението на държавни гаранции върху задължения, емитирани от финансови институции.
(247)
Вливането на капитал в BPN в размер на 600 млн. EUR от февруари 2012 г. очевидно не носи възнаграждение, което да е в съответствие със съобщението относно рекапитализацията. Португалските органи не очакват възнаграждение за влетия капитал. Всъщност капиталът е влят с цел да се осъществи продажбата на банката на отрицателна цена.
(248)
По отношение на прехвърлянето на активи в ДСП на счетоводна стойност, въпреки че Комисията признава от теоретична гледна точка, че прехвърлянето на активи в трите ДСП е с цел да се защити жизнеспособността на BPN и да се позволи нейната продажба, прехвърлянето на счетоводна стойност води до помощ, която не е в съответствие с основните изисквания на СОА. По-конкретно се разглеждат прехвърлянето на счетоводна стойност, доста над реалната икономическа стойност и липсата на възнаграждение за държавата. СОА признава, че задълбочено преструктуриране може да компенсира възможните несъответствия с основните критерии в съобщението, включително тези за ценообразуването. Наличието на задълбочено преструктуриране на BPN е елемент, чрез който Комисията може да сметне мярката за съвместима със съобщението относно обезценените активи. По този начин прехвърлянето на активи в ДСП може да се оценява заедно с останалите мерки в полза на BPN и като част от широкообхватното преструктуриране.
(249)
В точка 25 от съобщението относно преструктурирането се посочва, че всяка дерогация от адекватно споделяне на тежестта ex ante, която от съображения за финансова стабилност може да се предостави през оздравителната фаза, трябва да бъде компенсирана чрез допълнителен принос на по-късен етап от преструктурирането, например под формата на клаузи за дължими възстановявания и/или чрез по-задълбочено преструктуриране, включващо допълнителни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
(250)
Комисията смята, че преструктурирането на BPN е достатъчно широкообхватно. Тя отбелязва първо, че банката е малка. В резултат от процеса на преструктуриране BPN ще изчезне като независима банка. Стопанската дейност на търговско банкиране, която ще се поеме от BIC, има счетоводен баланс по-малко от 35 % от счетоводния баланс на BPN преди национализацията. Стопански дейности и дейности, различни от търговското банкиране, са били преустановени завинаги.
(251)
Следователно Комисията може да направи заключение, че споделянето на тежестта е адекватно в светлината на задълбоченото преструктуриране на BPN.
6.3.3 Мерки за ограничаване на нарушенията в конкуренцията
(252)
По отношение на мерките за ограничаване на нарушенията в конкуренцията в съобщението относно преструктурирането се предвижда, че естеството и формата на тези мерки ще зависят от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, както и от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност банката бенефициер.
(253)
Въпреки че размерът на помощта, получена от BPN, е значителен, следва да се отчете ограниченият размер на BPN. Както е посочено в точка 32 от съобщението относно преструктурирането, Комисията ще анализира възможните ефекти от помощта върху пазарите, на които банката бенефициер извършва дейност след преструктуриране. Най-напред ще бъдат проучени размерът и относителното значение на банката на нейния пазар, след като тя възвърне жизнеспособността си.
(254)
Във връзка с това Комисията отбелязва, че BPN няма да продължи да бъде същият икономически субект както преди държавната намеса (56). Тя е преминала през национализация и сериозно задълбочено преструктуриране. В резултат от това на пазара ще се конкурира много по-малка банка.
(255)
BPN е седмата най-голяма финансова институция в Португалия по счетоводен баланс в края на 2008 г. След национализацията ѝ тя е с намален размер на капитала, по-конкретно в резултат от изтегляне на депозити. Тя заема 12-то място към средата на 2011 г. с пазарен дял за депозити и кредити от по-малко от 1 %. Депозитите и кредитите са били намалени почти наполовина през периода 2008-2011 г.
(256)
В становищата си по решението от 24 октомври 2011 г. Португалия посочи първо, че вече преди национализацията BPN е имала пазарен дял от около [1-2] %. Второ, след национализацията BPN претърпява значително преструктуриране и размерът на капитала ѝ продължава да намалява. Трето, дори след интегрирането с BIC новият интегриран субект ще има по-малко от [ 1] % пазарен дял в Португалия, тъй като пазарният дял на BPN в момента е около [ 1] % за кредити на клиенти и депозити, а пазарните дялове на BIC са около [ 1] % за заеми и [ 1] % за депозити.
(257)
Комисията отбелязва също, че продажбата на банковата дейност посредством тръжна процедура е дала възможност на конкурентите да придобият марката и стопанската дейност на BPN, като по този начин се ограничават нарушенията в конкуренцията.
(258)
Комисията също има положително мнение относно политиката за дивиденти, както е описана в параграф (56), точка xiii.
(259)
В допълнение, в точка 44 от съобщението относно преструктурирането се посочва също, че банките следва да не изтъкват държавната подкрепа като конкурентно предимство, когато предлагат на пазара финансовите си оферти. Комисията оценява положително ангажимента, поет от Португалия, че BIC няма да се позовава на използването на държавна помощ в маркетинговите си кампании и съобщения до инвеститорите.
(260)
В решението си от 24 октомври 2011 г. Комисията изрази съмнения относно това дали предвидените мерки са достатъчни, като се отчете значителният размер на помощта и факта, че BPN е получила рекапитализация, гаранции и мерки за обезценените активи, за които не е предоставено възнаграждение в съответствие със свързаните с тези въпроси съобщения.
(261)
По-конкретно Комисията отбеляза, че банката ще извършва дейност на пазара с първоначален коефициент на основния капитал от първи ред от [10-18] %, много над минималните равнища от 9 %, изисквани за края на 2011 г. и от 10 % за края на 2012 г.
(262)
В допълнение, BIC поиска правото да продаде обратно в рамките на […] месеца кредити, които са били необслужвани за най-малко […] дни (до […] % от общата номинална стойност на кредитния портфейл). Тя също поиска поддържането на подкрепа за ликвидност от CGD под две форми. Първата е поддържането на програма за търговска ценна книга до [150-500] млн. EUR с държавна гаранция до три години и ангажимента на CGD да запази условията на кредитната линия до […]. Втората е нова кредитна линия, която да се отпусне от CGD, до [150-350] млн. EUR, за да се компенсира падане на депозитите под 1,8 млрд. EUR, с възнаграждение от Euribor +[…] bps.
(263)
Това следва да гарантира, че комбинираното дружество не използва държавната помощ, за да се разраства в ущърб на конкурентите, и че за нарушенията на конкуренцията, причинени от помощта, се предприемат подходящи действия.
(264)
Предвид напрегната ситуация на пазара и строгите условия, наложени на банковия сектор в Португалия в резултат от събитията, довели до подписването на МР, Комисията смята, че тези линии за финансиране биха засегнали значително степента, в която комбинираното дружество ще може да се конкурира на пазара с останалите участници, които не са получили помощ.
(265)
Следователно държавната помощ може да се обяви за съвместима, само ако съществуват достатъчно мерки, гарантиращи, че държавната помощ не се използва в ущърб на конкурентите, някои от които не са получили подобна публична помощ. Следва да се запази равнопоставеност между банки, които са получили публична помощ, и такива, които не са получили такава. Държавната помощ следва да не отслабва стимулите за тези, които не са получили помощ, за конкуренция, инвестиции и иновации, или да създава пречки за влизане на пазара, което може да намали трансграничната дейност.
(266)
Необходимо е да се гарантира, че комбинираното дружество не се ползва от конкурентно предимство, което произтича от промяна на риска за ликвидността за държавата и от капиталовата наличност.
(267)
Първо, Комисията смята, че за да се ограничат нарушенията на конкуренцията в резултат от факта, че банката ще има равнище на капитала над минималното изискване (вж. параграф (261)), всяко намаляване на RWA в резултат от връщане на заеми на държавата следва да се придружава от съответното намаляване на капитала. Следователно ангажиментът, поет от Португалия, за максималното равнище на капитала на BPN, е необходим за гарантиране на съвместимостта на помощта за преструктуриране с вътрешния пазар.
(268)
Второ, Комисията смята, че продължителността на кредитната линия от [150-500] млн. EUR, свързана с програмата за търговска ценна книга на BPN, следва да се ограничи до период от […] години. Освен това възнаграждението за втората линия за финансиране следва да е близко до пазарните условия и определено на Euribor +[…] bps. В същото време Португалия следва да поиска предварителното одобрение на Комисията преди да предостави всякакви кредитни линии и гаранции от CGD и от държавата до 31 декември 2016 г., за да се гарантира, че тези ограничения не са заобиколени. В това отношение Комисията отчита ангажиментите, поети от Португалия във връзка с линиите за финансиране. Те са необходими, за да се гарантира съвместимостта на помощта за преструктуриране с вътрешния пазар.
(269)
Трето, в съобщението относно преструктурирането се прави също връзка между забрана за придобивания и нарушения на конкуренцията. В точки 39 и 40 от съобщението се обяснява, че „държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на конкуренти, които не получават подобна подкрепа с публични средства“ и че „банките не следва да използват държавна помощ за придобиване на конкурентни дружества“. Комисията приветства ангажимента на Португалия, посочен в параграф (236), за прилагане на забрана за придобивания до 31 декември 2016 г.
(270)
Накрая, правото на BIC да върне на държавата необслужвани кредити следва да приключи към […], а не […] месеца след датата на продажбата. Комисията смята, че BIC е имала възможността да прегледа кредитите на BPN от откриването на търга насам и по-конкретно след подписването на рамковото споразумение от 9 декември 2011 г. В допълнение, кредитният портфейл вече е изчистван на два пъти: с прехвърлянето на най-слабо обслужваните кредити в ДСП през декември 2010 г. и след това от BIC, тъй като купувачът поиска правото да върне на държавата допълнителни кредити, за да се съобрази със съотношението на кредитите спрямо депозитите от [110-150] %.
(271)
Комисията отбелязва, че всяка следваща възможност за връщане предоставя на BIC защита срещу риск от влошаване на икономическата ситуация. Всяко следващо „необслужване“ най-вероятно ще отрази влошаването на икономическата ситуация, като по този начин ще засегне целия банков сектор. Правото на BIC да връща необслужвани кредити на държавата нарушава конкуренцията, тъй като никоя друга банка няма тази възможност. Следователно периодът за връщане следва да се намали най-късно до […]. В това отношение Комисията приветства ангажимента на Португалия да спази срока от […].
6.3.4 Заключение
(272)
Ако всички ангажименти, описани в раздел 5.2, се осъществят правилно, планът за преструктуриране от януари 2012 г. предоставя достатъчно доказателства, че дългосрочната жизнеспособност на комбинираното дружество е възстановена, че е постигнато достатъчно споделяне на тежестта и че са взети адекватни мерки за ограничаване на неправомерни нарушения в конкуренцията. Следователно Комисията може да обяви, че планът за преструктуриране от януари 2012 г. е в съответствие със съобщението относно преструктурирането.
6.3.5 Мониторинг
(273)
В точка 46 от съобщението относно преструктурирането се посочва, че за да се провери правилното прилагане на плана за преструктуриране, са необходими редовни подробни доклади от държавата членка. Съобразно с това Португалия следва да представя на Комисията такива доклади на всеки шест месеца, считано от датата на настоящото решение.
7. Заключение
(274)
Комисията изразява своето съжаление, че Португалия е приложила неправомерно държавната помощ, посочена в раздел 6.1.2 „Количествена оценка на помощта“, което е в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора. При все това, тази помощ наред с останалите мерки за помощ, разгледани в настоящото решение, може да бъде сметната за съвместима ако задълженията, описани в раздел 5.2, са изпълнени,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Следните мерки, приложени от Португалия, представляват държавна помощ:
i.
Заеми, предоставени от CGD преди национализацията;
ii.
Заеми и линии за финансиране, представени от CGD на BPN преди и след продажбата, със или без изрична държавна гаранция;
iii.
Прехвърляне на активи от BPN в ДСП на счетоводна стойност преди и след продажбата;
iv.
Вливане на капитал от държавата на 15 февруари 2012 г.;
v.
Линии за финансиране, които ще се предоставят от CGD, поискани от BIC за комбинираното дружество;
vi.
Право на BIC да прехвърля депозити на цена над […] bps на държавата или да поиска от държавата да плати възнаграждение за разликата; и
vii.
Прехвърляне на държавата на разходи, свързани със съдебни спорове.
2. Мерките за помощ, посочени в параграф 1, са съвместими с вътрешния пазар в светлината на задълженията, посочени в раздел 5.2.
Член 2
В рамките на два месеца от уведомлението за настоящото решение Португалия информира Комисията за предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение. В допълнение, Португалия представя подробни доклади за предприетите мерки за изпълнението му, с начало шест месеца от датата на настоящото решение.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Португалската република.
Съставено в Брюксел на 27 март 2012 година.
DECIZIA COMISIEI
din 27 martie 2012
privind măsurile SA. 26909 (2011/C) puse în aplicare de Portugalia pentru restructurarea Banco Português de Negócios (BPN)
[notificată cu numărul C(2012) 2043]
(Numai textul în limba portugheză este autentic)
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2012/660/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, în special, articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,
după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile (1) în temeiul articolului 108 alineatul (2) din Tratat și având în vedere observațiile acestora,
întrucât:
1. Procedură
(1)
La 2 noiembrie 2008, guvernul portughez a aprobat un proiect de lege privind naționalizarea acțiunilor care constituiau capitalul social al Banco Português de Negócios, S.A. („BPN“ sau „banca“). Legea a fost publicată la 11 noiembrie 2008 sub denumirea Legea nr. 62-A/2008 („legea naționalizării“). Naționalizarea BPN a intrat în vigoare la 12 noiembrie, la prețul zero.
(2)
La 5 noiembrie 2008, autoritățile portugheze au înștiințat Comisia cu privire la aprobarea de către guvernul portughez a proiectului de lege. La 11 și 13 noiembrie 2008, autoritățile au informat Comisia cu privire la publicarea legii naționalizării.
(3)
Comisia a solicitat imediat informații suplimentare privind măsurile de acordare de ajutoare de stat pentru BPN în temeiul procedurii de naționalizare, precum și depunerea unui plan de restructurare a BPN.
(4)
Portugalia nu a depus nicio înștiințare prealabilă referitoare la ajutoarele acordate BPN de către stat. Portugalia a informat Comisia cu privire la aceste măsuri cu mari întârzieri și numai după ce i s-au transmis în mod repetat solicitări în acest sens.
(5)
În acest context, la 14 noiembrie 2008 Comisia a solicitat informații privind măsurile speciale de ajutor de stat acordate BPN, și, în același timp, transmiterea unui plan de restructurare. Ulterior, Comisia a retransmis solicitări la 5 ianuarie și la 23 și 29 aprilie 2009.
(6)
Autoritățile portugheze au răspuns solicitărilor de informații la 8 ianuarie, 28 aprilie și 23 iunie 2009, fără să ofere informații cu privire la măsurile speciale de ajutor de stat aprobate în beneficiul BPN sau un plan de restructurare. În scrisoarea din 23 iunie 2009, autoritățile portugheze au arătat că analizau posibilitatea de a separa activele BPN și de a vinde banca.
(7)
Comisia a reluat solicitările de informații la 17 iulie, 4 și 14 septembrie și la 30 noiembrie 2009, precum și la 5 februarie și, respectiv, 16 martie 2010.
(8)
În 14 august 2009, autoritățile portugheze au răspuns că BPN urma să emită efecte de comerț în valoare de 2 miliarde EUR, subscrise de Caixa Geral de Depósitos („CGD“) cu o garanție de stat. În opinia lor, garanția a rezultat direct din legea naționalizării și, prin urmare, nu reprezenta un ajutor de stat. La 12 octombrie 2009, autoritățile portugheze au transmis mai multe informații referitoare la intervenția CGD și a statului. Autoritățile au mai transmis informații suplimentare la 21 noiembrie 2009, la 17 și 18 februarie și la 31 martie 2010.
(9)
În urma reuniunii din 16 iunie 2010 cu autoritățile, la 12 august 2010 Comisia a solicitat din nou acestora, inter alia, să transmită imediat planul de restructurare a BPN. Planul nu a fost prezentat și, în consecință, Comisia a transmis o atenționare oficială la 31 august 2010, în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul Consiliului (CE) nr. 659/1999 din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (în prezent, articolul 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene) (2).
(10)
La 14 septembrie 2010, autoritățile portugheze au transmis un document cu titlul „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA“ (denumit în continuare „Memorandumul din 14 septembrie 2010“), în care au fost evidențiate planul de restructurare al BPN și principalele elemente ale procesului de privatizare.
(11)
Constatând că din Memorandumul din 14 septembrie 2010 erau omise anumite informații, Comisia a trimis o scrisoare la 29 septembrie 2010 prin care solicita informații suplimentare din partea autorităților portugheze. Prin email-ul din 15 noiembrie 2010, autoritățile portugheze au solicitat prelungirea termenului de transmitere a răspunsului, acordată de Comisie prin scrisoarea din 18 noiembrie 2010. Autoritățile portugheze au furnizat clarificări suplimentare prin scrisoarea din 26 noiembrie 2010 și prin email-ul din 25 ianuarie 2011.
(12)
La 16 februarie 2011, Comisia a solicitat informații suplimentare și clarificări referitoare la o serie de aspecte. Autoritățile portugheze au răspuns la 16 martie 2011.
(13)
În contextul întrunirilor care au precedat semnarea la 17 mai 2011 a Memorandumului de înțelegere („MdI“) (3) între Portugalia, pe de o parte, și Fondul Monetar Internațional, Banca Centrală Europeană și Comisia Europeană, pe de altă parte, Comisia a avut o întâlnire cu reprezentanții conducerii BPN, la 27 aprilie 2011. MdI prevedea vânzarea BPN până la sfârșitul lunii iulie 2011. Prin urmare, la 20 mai 2011, Comisia a solicitat informații privind restructurarea băncii și procesul de vânzare planificat. Întrucât autoritățile portugheze nu au răspuns solicitării, la 8 iulie 2011 a fost trimis un rapel însoțit de o nouă solicitare de informații ca urmare a articolelor din presă care menționau că BPN beneficiase de resurse de stat suplimentare, sub forma unor garanții de stat. La 5 august, 2011, Comisia a primit din partea autorităților portugheze o prezentare generală a procesului de privatizare.
(14)
Comisia a avut o întrevedere cu autoritățile portugheze la 10 august 2011. În timpul acestei întâlniri și ulterior, la 28 august 2011, autoritățile portugheze au oferit Comisiei mai multe informații. Comisia a primit informații suplimentare la 14 septembrie și la 14 octombrie 2011.
(15)
Prin decizia din 24 octombrie 2011 („Decizia din 24 octombrie 2011“), Comisia a inițiat procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat, caz înregistrat sub numărul SA.26909, în legătură cu presupusul ajutor acordat atât BPN, cât și Banco BIC Português S.A. („BIC“) (4).
(16)
Decizia din 24 octombrie 2011 a fost publicată la 20 decembrie 2011. Nu s-au primit observații de la terți în termenul-limită de o lună.
(17)
La 9 decembrie 2011, Portugalia a transmis Comisiei acordul-cadru semnat în aceeași zi între BIC și autoritățile portugheze („acordul-cadru“).
(18)
La 20 ianuarie 2012, Portugalia a transmis răspunsul său la observațiile evidențiate în Decizia din 24 octombrie 2011. La aceeași dată, autoritățile portugheze au transmis, de asemenea, informații suplimentare și un nou plan de restructurare a BPN (denumit în continuare „Planul de restructurare din ianuarie 2012“), precum și un răspuns la întrebările suplimentare privind acordul-cadru, transmise de Comisie la 21 decembrie 2011. Aceste informații au fost suplimentate la 3 februarie 2012 cu un plan de afaceri și de reabilitare pregătit de BIC, care, în scopul prezentei decizii, este considerat în continuare parte integrantă a Planului de restructurare din 2012. La 10, 17 și 23 februarie 2012 s-au transmis informații suplimentare ca răspuns la întrebările suplimentare adresate de Comisie autorităților portugheze la 8, 14 și 17 februarie 2012. La 16 martie 2012, Portugalia a prezentat Comisiei o serie de angajamente.
(19)
În cursul procedurii au avut loc numeroase schimburi de informații, teleconferințe și reuniuni între reprezentanții Comisiei, ai statului portughez și ai BPN.
2. Descrierea beneficiarilor și a măsurilor
2.1 Beneficiarul și dificultățile acestuia
(20)
BPN este o instituție financiară cu sediul în Portugalia, care oferă o gamă largă de servicii bancare. Instituția a fost naționalizată la 11 noiembrie 2008, dată la care avea o rețea de 213 sucursale (patru dintre acestea cu sediul în Franța), aproximativ 2 200 de angajați și active în valoare totală de 6,6 miliarde EUR, reprezentând aproximativ 2 % din activele totale ale sectorului bancar cu amănuntul din Portugalia.
(21)
Conform autorităților portugheze (5), BPN s-a confruntat cu dificultăți în ceea ce privește lichiditățile începând cu vara anului 2008, când agenția Moody a scăzut ratingul BPN de la Baa1 la Baa3, în 18 iulie 2008 (6). Dacă la sfârșitul lunii august BPN înregistra un nivel pozitiv al lichidităților de 316 milioane EUR, la 22 octombrie 2008 situația lichidităților era foarte gravă, cu un nivel negativ, de 831 milioane EUR, iar contul său de depozit la Banca Portugaliei („BP“) era departe de valoarea medie pe care ar fi trebuit să o mențină pentru a se încadra în limitele legale. În acel stadiu, în cursul lunii octombrie 2008 au fost adoptate mai multe inițiative care să permită băncii să depășească deficitul de lichidități cu care se confrunta și să prevină neîndeplinirea obligațiilor de plată, îndeosebi prin furnizarea unui ajutor special în ceea ce privește lichiditățile sub formă de împrumuturi, dar și prin alte operațiuni efectuate de BP și de CGD (7), instituție aflată în proprietatea statului.
(22)
Dat fiind volumul pierderilor pe care le cumula BPN, autoritățile portugheze au considerat că nu este fezabil să acorde un alt sprijin în ceea ce privește lichiditățile, din cauza „riscului ridicat la care ar fi expuse [BP și CGD]“ (8). Acționarii BPN au prezentat un plan, dar guvernul nu l-a considerat fezabil, în baza unei opinii publicate de BP la 30 octombrie 2008. Dat fiind faptul că BPN nu se mai încadra în cerințele de solvabilitate din cauza nivelului ridicat al deprecierilor (9), guvernul a propus Parlamentului naționalizarea BPN la prețul zero (10). Propunerea a fost aprobată la 11 noiembrie 2008 prin Legea nr. 62-A/2008 („legea naționalizării“).
(23)
Conform autorităților portugheze, deprecierile au fost cauzate de nereguli și practici ilegale care au avut loc în luna iunie 2008, fiind constatate de BP și de de auditurile externe din iunie 2008, descrise ulterior, într-un raport al BP din 2009, ca reprezentând „un comportament fraudulos, constant și deliberat, manifestat la cel mai înalt nivel de conducere al grupului“ (11). Aceste nereguli au condus la investigații și la inițierea mai multor proceduri de sancționare a nerespectării obligațiilor administrative („processos de contra-ordenação“), precum și la introducerea unei reclamații la Ministerul Public al Republicii.
(24)
În baza Legii naționalizării, CGD a fost desemnată să administreze BPN, să numească membrii organismelor de conducere ale acesteia și să stabilească obiectivele gestionării BPN în cele 60 de zile ale procesului de naționalizare. Mai mult, legea naționalizării prevedea ca orice măsuri de sprijin sub formă de credite sau de lichidități din partea CGD „în beneficiul BPN în contextul naționalizării sau ca substitut al statului … vor beneficia de garanție de stat.“ (12)
2.2 Măsurile de sprijin financiar înainte de naționalizare
(25)
Înainte de a fi naționalizată în noiembrie 2008, BPN beneficiase deja de mai multe măsuri de asistență financiară, descrise de autoritățile portugheze drept „măsuri speciale de asistență privind lichiditățile“ (13). La 17 februarie 2010, autoritățile portugheze au informat Comisia că, până la 30 octombrie 2008, BPN a beneficiat de măsuri speciale de asistență privind lichiditățile atât din partea CGD, cât și a BP, în valoare totală de 501,6 milioane EUR, constând din patru împrumuturi acordate BPN de către CGD, în valoare totală de 315 milioane EUR (14) și de asistență de urgență privind lichiditățile (AUL), acordată în octombrie 2008 de BP, în valoare de 186,6 milioane EUR (15).
(26)
Sprijinul acordat de BP a fost rambursat după naționalizare, însă cele patru împrumuturi acordate de CGD au fost returnate numai pe 9 martie 2009, odată cu emiterea primelor efecte de comerț de către BPN.
2.3 Măsurile de sprijin financiar după naționalizare
(27)
În martie 2009, BPN a emis efecte de comerț cu garanție subscrise de CGD, și o garanție de stat în valoare globală de peste 2 miliarde EUR. Comisia a fost informată cu privire la aceste garanții acordate de stat abia la data de 14 august 2009.
(28)
În scrisoarea din 17 februarie 2010, autoritățile portugheze au menționat și faptul că la 27 octombrie 2009 CGD a fost autorizată să subscrie încă 1 miliard EUR sub formă de efecte de comerț cu garanție de stat. Ulterior, prin email-ul din 14 iunie 2012, Comisia a primit informații conform cărora valoarea totală a garanțiilor de stat aferente efectelor de comerț emise de BPN și subscrise de CGD s-a ridicat la 4 miliarde EUR, deoarece în aprilie 2010 a fost organizată o a treia emisiune de efecte de comerț pentru BPN în valoare de 1 miliard EUR, subscrisă de CGD.
(29)
În acest context trebuie remarcat faptul că de la naționalizarea sa din noiembrie 2008 și până în iunie 2011, BPN a beneficiat constant de facilitățile de pe creditare pe piața monetară acordate de CGD. Cuantumul datoriei BPN față de CGD prin aceste instrumente pe termen scurt s-a ridicat la aproximativ 2,2 miliarde EUR la 28 februarie 2009. Conform informațiilor furnizate de autoritățile portugheze, această sumă s-a redus odată cu emiterea efectelor de comerț menționate la considerentele (27)și (28) (16).
(30)
Până în iunie 2011, expunerea BPN la CGD în instrumente de pe piața monetară era de aproximativ 1 miliard EUR. Cu toate că finanțarea se desfășura zilnic, natura acesteia, conform autorităților portugheze era structurală cu termene mai lungi (17) și a fost substituită și de a patra și ultima emisiune de efecte de comerț din iunie 2011, când au fost lansate două emisiuni a câte 500 milioane EUR fiecare.
(31)
În baza cifrelor transmise de autoritățile portugheze la 3 februarie 2012, suma scadentă datorată CGD de către BPN (în afara emisiunilor de efecte de comerț) era de 433,7 milioane EUR la 31 decembrie 2011 și de 232 de milioane EUR la 31 ianuarie 2012.
Tabelul 1
Prezentare generală a lichidităților obținute de BPN de la CGD până la 31 decembrie 2011
Cu garanție de stat explicită
Împrumuturi CGD
(fără garanție de stat explicită)
Total
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Societăți-vehicul cu destinație specială (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Total
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Sursa: autoritățile portugheze
(32)
Trebuie menționat faptul că, în temeiul articolului 2 alineatul (9) din Legea naționalizării, toate liniile de creditare sau de lichidități oferite BPN de către CGD în contextul naționalizării sunt garantate de statul portughez.
(33)
Prin urmare, este clar că toate sumele descrise în tabelul 1 de mai sus au beneficiat de o garanție de stat în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din legea naționalizării și cu diferitele ordine emise de Secretarul de stat pentru trezorerie și finanțe. Remunerarea garanțiilor de stat a fost stabilită la 0,2 % pe an.
2.4 Restructurarea BPN
(34)
La 16 septembrie 2010, autoritățile portugheze au transmis Comisiei planul inițial de restructurare inițial din 13 septembrie 2010 (denumit în continuare „Planul de restructurare din 2010“).
(35)
În planul respectiv, autoritățile portugheze au explicat intenția lor de a scinda BPN într-o bancă „bună” și o bancă „rea” și apoi de a încerca să vândă banca „bună”.
(36)
Statul dorea să vândă „banca bună“, BPN S.A., care urma să devină exclusiv o bancă de servicii cu amănuntul, printr-o procedură de licitație deschisă. Procesul urma să se deruleze pe baza unei invitații de exprimare a interesului, pentru care autoritățile portugheze au aprobat Caietul de sarcini, la 16 august 2010 (Caderno de Encargo) (19).
(37)
În cadrul Planului de restructurare din 2010, mai multe dintre activele și pasivele BPN urmau să rămână în afara obiectului reprivatizării și au fost transferate către trei noi societăți-vehicul cu destinație specială, Parvalorem, Parups și Parparticipadas. Inițial, aceste SVDS-uri trebuiau să rămână în cadrul BPN și după vânzare să fie transferate statului. Împrumuturile și creditele urmau să fie transferate la Parvalorem, fondurile imobiliare și de investiții la Parups și filialele Parparticipadas. Autoritățile portugheze au evaluat cuantumul total al activelor ce urmau să fie transferate SVDS-urilor la 3 885 de milioane EUR, din care 2 507 milioane EUR erau transferate la Parvalorem, 1 228 de milioane EUR la Parups și 150 de milioane la Parparticipadas.
(38)
Împrumuturile au fost transferate la valoarea nominală; unitățile de fonduri, titlurile și fondurile imobiliare urmau să fie transferate la valoarea de achiziție, iar companiile deținute de BPN, la valoarea lor contabilă. Autoritățile portugheze au estimat că deprecierile totale în decembrie 2010 cumulau 1 798 de milioane EUR, din care: i) împrumuturi: 1 474 de milioane EUR; ii) imobiliare: 16 milioane EUR; iii) unități de fonduri: 247 de milioane EUR și iv) garanții: 61 de milioane EUR. Conform informațiilor furnizate de autoritățile portugheze la 20 ianuarie 2012, aceste active au fost transferate SVDS-urilor la 23 și 30 decembrie 2010 (20). Cu toate acestea, SVDS-urile au rămas în cadrul BPN până la 15 februarie 2012, când au fost transferate de la BPN la o altă companie de stat.
(39)
Conform autorităților portugheze, transferul activelor la SVDS-uri s-a realizat pe baza unor criterii obiective, ținând seama de volumul deprecierilor, precum și de faptul că anumite activități nu erau esențiale pentru BPN după naționalizare (creditele de consum, banca de investiții, gestionarea activelor, gestionarea fondurilor de investiții, asigurările și comerțul internațional). BPN urma să se repoziționeze exclusiv ca bancă de servicii cu amănuntul, cu expunere redusă la incertitudinea finanțării interbancare.
(40)
SVDS-urile au finanțat achiziționarea activelor prin două linii de finanțare de 3 895 de milioane EUR, reprezentând obligațiuni garantate de stat pentru 3 100 de milioane EUR, achiziționate de CGD, și împrumuturi de la CGD cu cu active garantate, cu o valoare cumulată de 795 de milioane EUR. Veniturile din vânzarea activelor către SVDS-uri, i-au permis BNP să ramburseze 3 900 milioane EUR din finanțarea obținută de la CGD - 3 600 de miliarde EUR din cele 4 miliarde EUR, suma inițială reprezentând efecte de comerț (ceea ce înseamnă că suma de 400 milioane EUR reprezentând efecte de comerț garantate de stat rămâneau neplătite de BPN), precum și 300 milioane EUR reprezentând împrumuturile pe termen scurt pe piața monetară.
(41)
În urma transferului de active, bilanțul BPN s-a redus cu aproximativ 30 %.
(42)
Conform informațiilor furnizate de autoritățile portugheze, pentru ca BPN să respecte reglementările juridice și legislative [și anume, pentru a atinge o rată de 9 % a capitalului de bază de nivel 1 (Core Tier 1), solicitată pentru 2011 (21)] și, dat fiind faptul că în urma transferului de active către SVDS-uri, BPN avea în continuare un deficit de capital propriu, era necesar ca statul să recapitalizeze BPN cu aproximativ 417 milioane EUR (22).
(43)
Prețul de bază stabilit pentru BPN (din care se excludeau activele care urmau să fie transferate SVDS-urilor) în licitația publicată de statul portughez era de 171,1 milioane EUR, calculat pe baza evaluărilor consultanților Deloitte ([…] (23) milioane EUR) și Deutsche Bank ([…] milioane EUR). Între timp, membrii conducerii BPN desemnați de CGD au început procesul de restructurare a băncii. Costurile de exploatare au fost reduse cu [1-10]% din decembrie 2008 până în decembrie 2010; activitatea BPN a fost diminuată pentru a se crea exclusiv o bancă de servicii cu amănuntul. Diminuarea activității a fost cauzată parțial și de scăderea numărului de depozite în urma naționalizării, dar și de transferul de active către cele trei SVDS-uri. Aceste măsuri au redus pierderile la [50-150] de milioane EUR în 2010, comparativ cu [150-250] milioane EUR în 2009. De la începutul anului 2009, pentru a încerca să îmbunătățească imaginea băncii și gama de servicii, noua conducere a organizat lansarea a […] de produse și campanii noi. Noua conducere a aplicat, de asemenea, măsuri de îmbunătățire a sistemelor de gestionare a riscului și de control intern ale băncii.
(44)
Până la 30 septembrie și, respectiv, 30 noiembrie 2010 nu s-a primit nicio ofertă ca răspuns la primele două invitații de exprimare a interesului privind privatizarea.
(45)
În urma eșuării procedurilor de licitație, în ianuarie 2011 Portugalia și-a prezentat intenția de a restructura BPN, pentru a deveni mai independentă de CGD prin desemnarea unui nou consiliu de administrație, autonom de aceasta din urmă. De asemenea, a încercat să accelereze reabilitarea funcțională a BPN, prin redefinirea brandului băncii și a identității corporative și prin consolidarea planului de redresare prin reducerea costurilor și creșterea dinamicii comerciale. Cu toate acestea, în pofida solicitărilor repetate, Comisia nu a primit un plan de restructurare actualizat.
(46)
Prin MdI-ul din 17 mai 2011, guvernul s-a angajat să lanseze un nou proces de restructurare.
(47)
În acest MdI, autoritățile portugheze s-au angajat să „lanseze un proces de vânzare accelerată a Banco Português de Negócios (BPN), fără un preț minim. În acest scop, s-a depus la CE un nou plan, spre aprobare în temeiul normelor de concurență. Obiectivul era identificarea unui cumpărător pană cel târziu la sfârșitul lunii iulie 2011. Pentru a simplifica procesul de vânzare, cele trei societăți- vehicul cu destinație specială care dețineau activele neperformante și neesențiale fost separate de BPN, astfel încât aceste societăți-vehicul puteau primi mai multe active în cadrul negocierilor cu posibilii cumpărători. BPN lansează, de asemenea, un alt program cu măsuri mai ambițioase de reducere a costurilor, pentru a deveni mai atractivă pentru investitori. După ce a fost identificată o soluție, creanțele CGD garantate de stat ale BPN și toate societățile- vehicul cu destinație specială vor fi preluate de stat conform unui program ce urma să fie definit la acea vreme.” (24)
(48)
La începutul lunii mai 2011 a fost lansată o a treia încercare de privatizare, fără un preț minim, pentru a găsi un cumpărător pentru BPN până la 31 iulie 2011, astfel cum s-a convenit în MdI.
(49)
S-a organizat o licitație, în cadrul căreia au avut loc contacte cu potențialii cumpărători interesați. S-a realizat, de asemenea, o prezentare generală a oportunității de investiții. Conform acestei prezentări generale, părțile interesate puteau depune ofertă pentru maximum 100 % din acțiunile BPN, dar puteau solicita eliminarea de active și creanțe din bilanțul BPN. De asemenea, acestea puteau solicita scenarii privind o recapitalizare mai mare A fost semnat un memorandum privind normele de desfășurare a procesului de licitație între BPN și potențialii ofertanți, prin care aceștia aveau acces la o bază de date, timp de cinci săptămâni, începând cu 15 iunie 2011.
(50)
În cadrul licitației s-au depus patru oferte până la 20 iulie 2011. Ofertele au fost evaluate de consiliile de administrație ale CGD și BPN, care și-au prezentat observațiile acționarului, și anume statul, până la 25 iulie 2011.
(51)
Trei oferte dintre cele patru depuse au fost eliminate. Conform autorităților portugheze, doi ofertanți (Montepio și Aníbal Ribeiro) nu au îndeplinit cerințele memorandumului semnat cu BPN (25). Montepio nu a depus ofertă pentru achiziția acțiunilor BPN, ci doar pentru anumite active și creanțe, iar Aníbal Ribeiro nu a depus suficiente dovezi că deține capacitatea managerială și financiară de a conduce o bancă. A treia ofertă, depusă de NEI (26), întrunea cerințele memorandumului, dar nu a furnizat suficiente dovezi că poate conduce o bancă și că deține posibilități financiare pentru a asigura nevoile de capital viitoare ale BPN.
(52)
Pe baza singurei oferte valabile din cadrul procedurii de licitație, depusă de BIC la 20 iulie 2011 („oferta BIC din 20 iulie 2011“), la 31 iulie 2011 guvernul a decis să continue negocierile exclusiv cu BIC.
(53)
BIC a fost autorizată de BP, la 9 octombrie 2007, să desfășoare operațiuni bancare comerciale și a început activitatea efectivă în Portugalia în mai 2008, axându-se în principal pe operațiuni bancare destinate persoanelor juridice și private. Acționarii majoritari ai BIC sunt un grup de investitori din Angola și cuprind acționari portughezi precum Amorim Projectos SGPS, SA (care dețin 25 % din acțiuni). În decembrie 2010 avea o cifră de afaceri de 389 de milioane EUR, cu active însumând 1 miliard EUR, iar la 31 martie 2011 avea un capital de 32 de milioane EUR și 7 sucursale. Conform informațiilor furnizate de autoritățile portugheze, cota de piață deținută de BIC pe segmentele de piață în care este activă este mai mică de 1 % (27).
(54)
Conform informațiilor furnizate de autoritățile portugheze, în urma depunerii ofertei de către BIC în 20 iulie 2011 (28), negocierile cu BIC s-au finalizat prin semnarea unui acord-cadru de vânzare a BPN către BIC (29), la 9 decembrie 2011.
(55)
Oferta BIC din 20 iulie 2011 stabilea doar condiții generale și prevedea:
i.
recapitalizarea de către stat a BPN pentru ca aceasta să atingă o rată a capitalului de bază de nivel 1 (Core Tier 1) [între 9 și 18]% plus [100-300] milioane EUR;
ii.
eliminarea anumitor credite selectate de BIC pentru a atinge un raport împrumuturi-depozite de [110-150]%;
iii.
externalizarea din BPN a tuturor împrumuturilor neperformante peste pragul de aproximativ […] milioane EUR (nivelul estimat de provizionare a împrumuturilor la BPN);
iv.
dreptul BIC de a elimina din bilanțul BPN active și creanțe suplimentare (de exemplu, împrumuturi către instituții de credit, active financiare, active imobiliare, anumite provizioane, alte active și pasive) care au fost furnizate în afara obiectului său normal de activitate;
v.
externalizarea din BPN a depozitelor selectate de BIC care nu oferă condiții de piață;
vi.
acordarea unei linii de credit de către CGD pentru BIC de maximum [150-650] de milioane pe o perioadă de […] ani, cu o rată a dobânzii de creditare Euribor la […] luni. Valoarea va fi majorată dacă depozitele scad sub […] miliarde EUR;
vii.
păstrarea a 500 până la 600 dintre angajații BPN (din cei aproximativ 1 600 de angajați) și a 160-170 de sucursale aparținând băncii sau cu contracte de leasing scadente la maximum 12 luni.
viii.
transferul către stat a costurilor aferente litigiilor;
ix.
un preț de achiziție de 30 de milioane EUR pe care BIC trebuie să le plătească.
(56)
În urma negocierilor, care au durat aproape cinci luni, acordul-cadru prevedea:
i.
recapitalizarea de către stat pentru a se atinge nivelul minim de capital și nivelul suplimentar solicitate de BIC. BIC a solicitat un nivel final al capitalului de [200-400] de milioane EUR, conform ajustărilor de bilanț propuse de BIC (30);
ii.
eliminarea unei părți din creditele BPN, cu mult peste împrumuturile care au fost deja transferate SVDS-urilor, începând cu 30 decembrie 2010 (31). Eliminarea împrumuturilor suplimentare ar permite atingerea unui raport credite-depozite („RCD”) de [110-150]%. Raportul a fost stabilit la [110-150]% în oferta BIC din 20 iulie 2011;
iii.
dreptul BIC de a elimina din bilanț activele și creanțele suplimentare (de exemplu, împrumuturi către instituții de credit, active financiare, active imobiliare, anumite provizioane, alte active și pasive);
iv.
dreptul BIC de a vinde înapoi în termen de […] luni creditele neperformante pentru minimum […] zile (până la maximum […] din valoarea nominală a întregului portofoliu de credite selectate de BIC după compensarea cu depozitele existente) și pentru suma care depășește nivelul de provizionare ([…] milioane EUR (32)) (33);
v.
dreptul BIC de a transfera depozite evaluate la minimum […] puncte de bază („bps“) peste rata de referință relevantă (34) sau de a primi de la stat diferența în remunerare (35);
vi.
dreptul BIC de a solicita transferul, înainte de încheiere, a altor active și pasive ale BPN, cum ar fi împrumuturi către alte instituții de credit, active fizice și financiare etc.;
vii.
acordarea unei linii de credit pentru BIC de către CGD cu valoarea maximă de [150-350] de milioane EUR până [ 2013], cu o rată a dobânzii de creditare Euribor (36) la […] luni plus o marjă de […] bps. Această linie de credit poate fi disponibilă dacă nivelul de depozite ale BPN ar scădea sub […] miliarde EUR;
viii.
întreținerea unei linii de creditare de [150-500] de milioane EUR cu CGD până la [ 2013] pentru programul în derulare de efecte de comerț cu garanție de stat pentru trei ani, dar cu un angajament din partea CGD de a nu solicita returnarea împrumutului înainte de […];
ix.
menținerea a aproximativ jumătate dintre angajații BPN (cel puțin 750 din cei aproximativ 1 600 de angajați). Statul va acoperi costurile totale aferente închiderii sucursalelor care nu vor fi preluate de BIC și va oferi plăți compensatorii angajaților disponibilizați sau angajaților care își vor schimba locația de serviciu;
x.
transferul către stat al costurilor aferente riscurilor de litigiu;
xi.
un preț de achiziție de 40 de milioane EUR suportat de către BIC;
xii.
o clauză tarifară de partajare cu statul a 20 % din profitul net (după impozitare) pentru câștigurile generate de BPN în următorii cinci ani, pentru câștiguri care, cumulate, depășesc 60 de milioane EUR;
xiii.
angajamentul BIC de a nu plăti acționarilor dividende sau alte beneficii echivalente, în legătură cu BPN, pentru o perioadă de cinci ani.
(57)
Conform Planului de restructurare din 2012, entitatea combinată rezultată din vânzarea BNP către BIC („entitatea combinată”), va fi profitabilă după […] ani într-un scenariu de bază, dar și într-un scenariu mai puțin favorabil. Prin urmare, se estimează că rata capitalului de bază de nivel 1 (core tier 1) a entității combinate va scădea de la [10-15]% din activele ponderate la risc (APR) ale entității combinate după primul an, la […]% după al cincilea an. Scăderea estimată ar fi cauzată de rezultatele negative din primii ani, ca urmare a restructurării ce urma să fie întreprinsă de BIC și a creșterii activității băncii în sensul redimensionării ei pentru a redeveni viabilă, prin acordarea mai multor credite economiei. Restructurarea va implica investiții în agenții și în imaginea băncii, în integrarea proceselor, în proceduri și în organizare, precum și în IT. Se preconizează că rata rentabilității financiare (RRF) va crește de la - [1-5]% în anul 1 la +[1-5]% în anul 5, în timp ce randamentul activelor (RA) se preconizează că va crește de la - [0-2]% în anul 1 la + [0-2]% în anul 5.
(58)
Într-un scenariu mai puțin favorabil, caracterizat printr-un nivel mai ridicat de credite neperformante și costuri de finanțare mai mari, se preconizează că rata capitalului de bază de nivel 1 va scădea la [8-12]% în anul 5, de la [10-15]% la sfârșitul anului 1.
(59)
În final, statul portughez a injectat în BNP 600 de milioane EUR (37) la 15 februarie 2012.
3. Motivele inițierii unei proceduri oficiale de investigare
(60)
În Decizia din 24 octombrie 2011, Comisia și-a exprimat îndoiala dacă:
-
BPN, ca entitate combinată cu achizitorul, era viabilă;
-
ajutorul acordat BPN a fost limitat la minimum, iar vânzarea către BIC era opțiunea cea mai puțin costisitoare comparativ cu un scenariu de lichidare a băncii;
-
măsurile care limitau denaturarea concurenței erau suficiente; și
-
procesul de vânzare implica acordarea de ajutoare cumpărătorului.
4. Observații transmise de părțile interesate
(61)
Comisia nu a primit observații de la părțile interesate.
5. Poziția statului portughez
5.1 Poziția statului portughez privind Decizia din 24 octombrie 2011 (decizia de inițiere a procedurii de investigare)
(62)
Autoritățile portugheze susțin că Planul de restructurare din ianuarie 2012 este conform cu Comunicarea privind restructurarea. În plus față de acest plan, autoritățile portugheze au prezentat prin scrisoarea din 20 ianuarie 2012 mai multe observații privind Decizia din 24 octombrie 2011.
(63)
Autoritățile portugheze consideră că cele trei tipuri de măsuri în beneficiul BPN nu constituie ajutoare de stat.
(64)
În primul rând, Portugalia susține că măsurile de sprijin acordate BPN înainte de naționalizare nu conțin un ajutor, adică AUL și cele patru împrumuturi acordate de CGD în octombrie 2008. Portugalia susține că AUL a fost acordată de BP în mod independent, cu o dobândă de penalizare și cu garanție din partea BPN. Împrumuturile de la CGD din octombrie 2008 au fost acordate în condițiile pieței cu o dobândă competitivă și garanții corespunzătoare, și, în consecință, nu au conferit niciun avantaj economic BPN.
(65)
În al doilea rând, Portugalia neagă faptul că finanțarea BPN de către CGD după ultima naționalizare (operațiuni interbancare pe piața monetară și subscrierea efectelor de comerț de către CGD) a implicat un ajutor de stat. Portugalia susține că acestea au reprezentat tranzacții comerciale ale căror condiții au fost echivalente cu tranzacțiile comparabile efectuate de investitori prudenți într-o economie de piață. Prin urmare, nu au conferit avantaje economice BPN.
(66)
În fine, autoritățile portugheze consideră că nici BIC, în calitate de cumpărător al BPN nu a beneficiat de ajutoare de stat. Autoritățile portugheze susțin că procesul de vânzare a fost transparent, obiectiv și nediscriminatoriu. Oferta depusă de BIC a fost în ansamblu cea mai bună din punct de vedere economic și, prin urmare, ar trebui să se considere că reflectă prețul pieței. Acordul-cadru semnat la 9 decembrie 2011 a reflectat în mare măsură condițiile ofertei BIC din 20 iulie 2011. De asemenea, autoritățile portugheze consideră că, în ciuda faptului că prețul de vânzare a fost negativ, singura alternativă la procedura de vânzare (lichidarea BPN) ar fi obligat statul să suporte o sarcină financiară mai mare și ar fi reprezentat o amenințare la stabilitatea sistemului financiar național.
(67)
În același timp, Portugalia acceptă faptul că unele măsuri în favoarea BPN au constituit ajutoare de stat. Măsurile respective reprezintă garanția acordată de stat pentru efectele de comerț emise de BPN, transferul activelor selectate la SVDS-uri în 2010, recapitalizarea BPN din 15 februarie 2012 în vederea vânzării și unele măsuri acordate în contextul intenției de vânzare către BIC (cum ar fi garanția de stat la programul de efecte de comerț care va fi menținut după vânzare).
(68)
În plus, Portugalia susține că toate măsurile care constituie ajutoare de stat sunt compatibile cu legislația UE, deoarece soluționează o perturbare gravă în economia portugheză, conform articolului 107 alineatul (3) litera (b) din tratat.
(69)
Conform Portugaliei, Planul de restructurare din 2012 îi permite BPN să redevină viabilă pe termen lung fără a mai avea nevoie de ajutoare suplimentare. Mai întâi, statul a restructurat BPN prin separarea activelor și transferul anumitor active la SVDS-uri, apoi prin reducerea prezenței băncii pe piață cu peste 50 % și oprirea activităților care nu erau esențiale pentru o bancă de servicii cu amănuntul, precum și prin diferite măsuri de control al riscurilor și o politică comercială prudentă. În al doilea rând, conform previziunilor BIC, atunci când BPN va fi integrată în BIC, entitatea combinată ar trebui să obțină rezultate pozitive […], conform planului de restructurare, atât în cadrul unui scenariu de bază, cât și în cadrul unui scenariu mai pesimist. În al treilea rând, prețul negativ este acceptabil, deoarece lichidarea este mult mai costisitoare pentru stat și ar reprezenta o amenințare pentru stabilitatea financiară.
(70)
Portugalia consideră că măsurile sunt limitate la strictul necesar pentru a se garanta stabilitatea sectorului financiar portughez și pentru a se restabili viabilitatea BPN.
(71)
În plus, Portugalia susține că scenariul vânzării a fost singura alternativă la scenariul lichidării, mult mai costisitor. Alte opțiuni (integrarea în CGD și o restructurare independentă) nu ar fi permis să se garanteze resurse suficiente în ceea ce privește valoarea actualizată netă pentru a se compensa investiția inițială necesară. Portugalia a estimat costurile vânzării către BIC între aproximativ […] milioane EUR și […] milioane EUR (excluzând posibilul impact al anumitor contingențe, cu privire la care Portugalia consideră că nu se vor materializa), care este mai redus față de costurile de lichidare, în baza mai multor scenarii diferite.
(72)
În plus, conform Portugaliei, lichiditățile acordate BPN prin garantarea emisiunii de efecte de comerț de către BPN după naționalizare erau necesare pentru a se asigura continuarea activității băncii în timpul procesului de restructurare.
(73)
În ceea ce privește selectarea activelor transferate la SVDS-uri, Portugalia consideră că această selecție s-a realizat pe baza unor criterii obiective pentru promovarea viabilității pe termen lung a BPN și atragerea interesului unor cumpărători potențiali față de procesul de reprivatizare. De asemenea, Portugalia susține că celelalte transferuri de active în cadrul procesului de vânzare către BIC sunt adecvate pentru a se garanta viabilitatea în viitor a BPN și sunt limitate la minimul necesar pentru a permite vânzarea.
(74)
Portugalia susține că majorarea capitalului BPN din 15 februarie 2012 are rolul de a garanta că BPN nu se va confrunta cu un deficit de capital în perioada prevăzută de Planul de restructurare din ianuarie 2012. Conform previziunilor acestui plan în ceea ce privește rata capitalului de bază de nivel 1, aceasta se estimează că va scădea la [10-15]% în 2016, într-un scenariu de bază și la [8-12]% într-un scenariu mai pesimist, comparativ cu nivelul minim obligatoriu de 10 % care va intra în vigoare începând cu sfârșitul anului 2012. Portugalia mai declară că și condițiile de vânzare propuse de BIC în cadrul unui proces de vânzare deschis și transparent fără un preț minim sunt condiții minime necesare pentru a garanta viabilitatea viitoare a BPN, deoarece o lichidare ar fi mult mai costisitoare pentru stat și ar putea amenința stabilitatea financiară.
(75)
Portugalia mai susține că atât foștii acționari ai BPN, cât și BPN au suportat și vor suporta în mod suficient costurile de restructurare, asigurând o repartizare adecvată a sarcinilor. Foștii acționari ai BPN nu au primit nicio compensație în urma naționalizării și au pierdut în întregime capitalul pe care l-au investit în bancă.
(76)
Cu toate acestea, Portugalia consideră că nu este adecvat să se impună o partajare a sarcinii acelor clienți care au contribuit la datoria subordonată a BPN, date fiind circumstanțele speciale ale vânzării acelor instrumente […]. În unele cazuri, specificațiile tehnice ale acelor produse au împiedicat BPN să refuze să plătească clienților dobândă la rambursarea capitalului.
(77)
Conform Portugaliei, contribuția BPN în procesul de restructurare este, de asemenea, semnificativă, deoarece conducerea băncii a fost înlocuită după naționalizare, politicile sale comerciale și de risc au fost modificate substanțial și activitatea sa se va reduce cu peste 50 %.
(78)
Portugalia recunoaște că transferul activelor la SVDS-uir la valoarea lor contabilă s-a realizat peste valoarea economică reală a activelor și fără remunerarea statului. Cu toate acestea, Portugalia consideră că se asigură o contribuție proprie a BPN prin naționalizarea ei la prețul zero, urmată de o restructurare profundă. Portugalia susține că avantajul pe care BPN le-ar fi obținut în urma separării activelor în SVDS-uri, vor fi recuperate parțial prin prețul de reprivatizare al băncii, care a fost cel mai ridicat posibil. Portugalia consideră că garanția acordată de stat este remunerată corespunzător. În ciuda faptului că remunerarea este mai mică (la 0,2 % pe an) decât cea stabilită pentru garanțiile de stat (38), veniturile suplimentare potențiale ale BPN (sau cheltuielile care nu se materializează) în cadrul procesului de restructurare vor aduce beneficii statului, care deține în prezent toate acțiunile BPN.
(79)
În ceea ce privește contribuția la capitalul BPN efectuată în 15 februarie 2012, Portugalia a menționat că acest fapt nu va schimba structura acționariatului BPN și că acest capital va fi recuperat cel puțin parțial la vânzarea BPN, deoarece contribuie la evitarea costurilor mai ridicate de lichidare.
(80)
De asemenea, Portugalia consideră că măsurile adoptate sau care urmează să fie adoptate de către stat nu denaturează concurența. Portugalia evidențiază faptul că entitatea combinată va avea o cotă de piață mai mică de 1 % ([0-1]% din cota de piață în sectorul bancar, a 14-a din punct de vedere al creditelor la clienți și a 15-a din punct de vedere al depozitelor). Mai mult, este puțin probabil că măsurile vor avea un impact negativ asupra accesului băncilor din străinătate pe piața internă, fiind evident faptul că BIC este deținută de un grup financiar din Angola. Portugalia mai consideră că nu există un hazard moral deoarece banca a fost naționalizată, conducerea a fost schimbată, acționarii nu au obținut compensații, iar banca a fost restructurată profund.
(81)
Mai mult, Portugalia consideră că mai multe măsuri luate în timpul procesului sunt adecvate și suficiente pentru a reduce denaturarea concurenței. BPN a avut o prezență redusă pe piață înainte de naționalizare (a 9-a cea mai mare bancă din Portugalia cu cote de piață între [1-5]% și [1-5]%, în funcție de piețe), a fost restructurată, iar prezența sa pe piață s-a redus cu peste 50 % și a fost reorientată pe operațiuni bancare cu amănuntul. Naționalizarea a avut loc fără compensarea foștilor acționari și a avut drept urmare modificarea strategiei comerciale și a politicii de control al riscurilor ale BPN.
(82)
Autoritățile portugheze susțin că procesul de vânzare a BPN a fost deschis și transparent. În fine, s-a interzis ca BIC să împartă dividende până în 2016, pentru a se garanta că asistența financiară acordată BPN este utilizată pentru a asigura viabilitatea pe termen lung a băncii. Acordul de repartizare a profitului semnat între stat și BIC pentru rezultate mai mari de […] milioane EUR permite statului să își recupereze o parte din costurile de restructurare a băncii. Angajamentul BIC de a nu face trimitere în comunicarea sa la ajutoarele de primite garantează, conform autorităților portugheze, că ajutoarele nu sunt utilizate în detrimentul concurenților. Alte angajamente prevăzute în orientările Comisiei privind restructurarea unei bănci (cum ar fi încurajarea deschiderii pieței, limite ale cotelor de piață sau cesiunea activelor și activităților suplimentare) nu sunt adecvate în contextul restructurării BPN.
5.2 Angajamentele statului portughez
(83)
În ceea ce privește implementarea planului de restructurare, autoritățile portugheze se angajează să:
(84)
Rata capitalului de bază de nivel 1 al BPN la data vânzării către Banco BIC nu va fi mai mare de [10-18]%.
(85)
Dacă Banco BIC sau entitatea combinată alege să returneze creditele neperformante către stat sau către o entitate controlată de stat după momentul vânzării, aceasta va plăti statului capitalul asociat acelor împrumuturi până la [10-18]% din activele ponderate la risc ale împrumutului.
(86)
Banco BIC și entitatea combinată nu au dreptul să transfere creditele neperformante statului sau unei entități controlate de stat după [ 2013].
(87)
Banco BIC sau entitatea combinată va transfera creditele neperformante statului sau unei entități controlate de stat în condițiile prevăzute la alineatul (85) de mai sus, numai după ce au epuizat provizioanele disponibile în conturile BPN la data vânzării.
(88)
Linia de creditare curentă de [150-500] milioane EUR prevăzută în acordul-cadru în relație cu programul de efecte de comerț ale BPN garantat de stat, nu se va prelungi mai mult de […] ani de la data vânzării.
(89)
Remunerarea liniei de lichidități de [200-400] milioane EUR ce va fi acordată de CGD pentru Banco BIC sau entității combinate va fi stabilită la un nivel minim Euribor +[…] bps.
(90)
Până la 31 decembrie 2016, Portugalia va solicita aprobarea prealabilă a Comisiei pentru acordarea de linii de finanțare sau de garanții din partea CGD sau a statului în favoarea Banco BIC sau entității combinate după vânzare.
(91)
Banco BIC și entitatea combinată nu vor achiziționa întreprinderi până la 31 decembrie 2016, cu excepția cazului în care prețul brut total cumulativ de cumpărare plătit de Banco BIC și de entitatea combinată pentru toate achizițiile în cursul unui an fiscal este mai mic de […] milioane EUR. Prețul brut total cumulativ de achiziție al unei astfel de achiziții se va calcula fără a include a preluarea sau transferul datoriilor în legătură cu achiziția respectivă.
(92)
Banco BIC, entitatea combinată și Portugalia nu își vor exercita niciun drept de opțiune de salvare până la 31 decembrie 2016 în legătură cu datoria subordonată emisă de BPN înainte de data vânzării.
(93)
Banco BIC sau entitatea combinată nu va menționa utilizarea ajutoarelor de stat în campaniile sale de marketing și în comunicarea cu investitorii.
6. Evaluare
6.1 Existența ajutoarelor
(94)
Articolul 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede că sunt incompatibile cu piața internă orice ajutoare acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin avantajarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care aceasta afectează schimburile comerciale între statele membre. Prin urmare, o măsură de stat reprezintă un ajutor de stat dacă întrunește în mod cumulativ următoarele patru criterii:
-
resurse de stat;
-
avantaj selectiv;
-
efect de denaturare a concurenței; și
-
impact asupra schimburilor comerciale între statele membre.
6.1.1. Măsurile în favoarea BPN și activitatea economică după vânzare
6.1.1.1 Măsurile acordate înainte de naționalizare
(95)
Portugalia susține că măsurile acordate în favoarea BPN înainte de naționalizarea acesteia nu reprezintă ajutoare de stat. Măsurile au constat în asistența de urgență privind lichiditățile (AUL) și cele patru împrumuturi acordate de CGD înainte de naționalizarea BPN, în octombrie și noiembrie 2008.
(96)
În ceea ce privește AUL, după cum au menționat autoritățile portugheze în observațiile la Decizia din 24 octombrie 2011, asistența de urgență privind lichiditățile acordată BPN înainte de naționalizare a fost decisă în mod independent de BP, aplicându-se o dobândă de penalizare, iar BPN a furnizat garanții, fără o garanție de stat.
(97)
În momentul acordării asistenței de urgență privind lichiditățile (17 și 27 octombrie 2008) nu se luase nicio decizie privind solvabilitatea și naționalizarea BPN (întrucât aceste decizii au fost luate abia la începutul lunii noiembrie 2008). AUL nu făcea parte dintr-un pachet mai mare de ajutoare, ci, mai degrabă, infuzia de lichidități făcea parte din activitățile normale ale BP.
(98)
Prin urmare, Comisia concluzionează că injecția de lichidități de la BP la BPN nu constituie ajutor de stat, în conformitate cu Comunicarea privind sectorul bancar (39).
(99)
În ceea ce privește împrumuturile acordate de CGD, Comisia menționează că înainte de naționalizarea BPN, banca a primit de la CGD împrumuturi în valoare de 315 milioane EUR, și nu de 235 de milioane EUR (40).
(100)
Comisia menționează că CGD este deținută integral de stat, care desemnează membrii consiliului de administrație. Pentru a stabili dacă împrumuturile pot fi imputate statului, trebuie să fie evaluate circumstanțele speciale în care acestea au fost acordate, pentru a se stabili dacă CGD a acționat din motive care nu corespund practicii comerciale uzuale. În acest scop, sunt relevante considerentele expuse în continuare:
(101)
În primul rând, în momentul în care au fost acordate primele trei împrumuturi, în octombrie2008, se cunoșteau deja dificultățile cu care se confrunta BPN. Conform autorităților portugheze, BPN se confrunta cu probleme de lichiditate încă din vara anului 2008, după cum o dovedesc schimbările importante care au avut loc la nivelul conducerii BPN (care a fost schimbată de două ori de la începutul anului 2008), auditarea BPN de către BP în iunie și diminuarea ratingului de către Moody's la Baa3 în 18 iulie 2008. Apoi, al doilea, al treilea și al patrulea împrumut au fost acordate după data de 22 octombrie 2008, moment în care BPN avea probleme grave de lichiditate. Conform autorităților portugheze, orice creditor care se conformează practicilor comerciale uzuale ar fi solicitat de la BPN informațiile necesare pentru a înțelege situația lichidităților și capacitatea de rambursare înainte de a-i prelungi un împrumut suplimentar și, astfel, ar fi cunoscut situația financiară precară a BPN.
(102)
În al doilea rând, valoarea împrumuturilor era considerabilă comparativ cu bilanțul și pasivul BPN la acea vreme, ceea ce ar fi constituit o expunere individuală semnificativă a CGD la o bancă în dificultate.
(103)
În al treilea rând, împrumuturile au fost acordate în octombrie și noiembrie 2008, la scurt timp după eșecul Lehman Brothers, într-un moment în care piețele interbancare erau în mare măsură inaccesibile, chiar și pentru instituțiile financiare cele mai puternice, cu atât mai puțin pentru bănci care se confruntau cu dificultăți majore privind lichiditățile.
(104)
Apoi, în ceea ce privește cel de al patrulea împrumut, Comisia evidențiază faptul că CGD nu numai că gestiona BPN în interesul statului în temeiul articolului 2 alineatul (7) din legea naționalizării, dat a obținut și o garanție de stat în temeiul articolului 2 alineatul (9) din legea naționalizării cu privire la toate creditele și lichiditățile pe care le-ar putea furniza BPN în contextul naționalizării și „ca substitut al statului“.
(105)
Date fiind situația economică și financiară în general și, în special, dificultățile cunoscute ale BPN, era puțin probabil ca o altă instituție să fi acordat BPN finanțarea în cauză, fapt care explică motivul pentru care CGD a considerat măsurile acordate sub formă de lichidități ca fiind de natură „specială“ (a se vedea considerentul (25)).
(106)
Pe baza acestor considerente, Comisia concluzionează că decizia CGD de a acorda BPN împrumuturile respective înainte de naționalizarea sa, nu a reprezentat o practică comercială uzuală. Decizia de a acorda împrumuturile trebuie considerată ca direct imputabilă statului. Prin urmare, împrumuturile constituie resurse de stat.
(107)
Deoarece împrumuturile au permis BPN să obțină lichiditățile pe care altfel nu le-ar fi obținut pe piață, această finanțare a oferit BPN lichiditățile de care avea nevoie pentru a continua să funcționeze și să concureze, inter alia, pentru împrumuturi și depozite pe piețele de operațiuni bancare pe care era activă.
(108)
Prin urmare, Comisia consideră că BPN a obținut un avantaj economic.
(109)
Măsurile în cauză sunt selective, deoarece favorizează numai BPN.
(110)
În ciuda observațiilor autorităților portugheze conform căreia BPN se afla numai pe locul nouă în sectorul bancar portughez înainte de naționalizare, împrumuturile provenite de la CGD au denaturat ori au amenințat să denatureze concurența prin faptul că au plasat BPN într-o poziție favorizată față de băncile concurente, permițându-i să obțină finanțarea pe care nu ar fi obținut-o în alt mod pe piață.
(111)
Dat fiind faptul că, în momentul acordării împrumuturilor, BPN era activă la nivel național, european și internațional, inclusiv, de exemplu, prin filialele sale din Franța, măsurile au amenințat să afecteze și schimburile comerciale între statele membre.
(112)
Prin urmare, Comisia consideră ce cele patru împrumuturi în valoare totală de 315 milioane EUR acordate de CGD în favoarea BPN în octombrie și noiembrie 2008 constituie ajutoare de stat.
6.1.1.2. Măsuri acordate după naționalizare, care nu sunt legate în mod specific de vânzarea către BIC
(113)
Comisia a stabilit deja în Decizia din 24 octombrie 2011 că naționalizarea nu constituie un ajutor de stat în favoarea acționarilor BPN.
(114)
Măsurile următoare, care nu au avut legătură cu vânzarea către BIC, au fost acordate după naționalizarea BPN:
(a)
garanția de stat asupra obligațiunilor emise de BPN și finanțate de CGD, inclusiv emiterea de efecte de comerț subscrise de CGD și utilizarea facilităților de creditare pe piața monetară oferite de CGD;
(b)
transferul activelor și pasivelor la SVDS-urile deținute de stat.
(115)
Garanția de stat pentru efectele de comerț emise de BPN (și SVDS-urile) și subscrise de CGD, acordată pentru BPN după naționalizare, a fost finanțată direct de statul membru. În plus, în temeiul articolului 2 alineatul (9) din Legea naționalizării toate liniile de creditare și de finanțare oferite de CGD în favoarea BPN (și a SVDS-urilor) în contextul naționalizării urmau să fie garantate de statul portughez. Prin urmare, nu se poate contesta faptul că toate finanțările de la CGD către BPN (sau SVDS-urile) după naționalizare implică resurse de stat.
(116)
În plus, trebuie menționat faptul că, după naționalizare, CGD a fost singura entitate care a finanțat BPN sau SVDS-urile și expunerea sa a crescut în timp odată cu ajungerea la scadență a altor pasive care nu au fost refinanțate de creditorii inițiali sau substituite cu împrumuturi de la alte instituții. Lipsa surselor de finanțare alternative pentru BPN nu este surprinzătoare, având în vedere că BPN se confrunta cu dificultăți financiare și un viitor precar, cunoscut în mod public.
(117)
Garanțiile de stat au permis ca BPN să obțină asistență financiară într-o situație în care nu mai avea alte alternative pe piață.
(118)
Garanțiile au permis BPN să își continue activitatea pe piață, să concureze pentru oportunități de afaceri (nu doar să își mențină afacerile, dar și pentru oportunități noi), precum și să își respecte obligațiile față de clienți și față de alți actori de pe piață.
(119)
Pe baza celor de mai sus, Comisia concluzionează că garanțiile de stat conferă un avantaj economic asupra BPN.
(120)
Măsurile în cauză sunt selective deoarece favorizează o anumită entitate, BPN. Mai mult, în ceea ce privește linia de finanțare prin lichidități care se va menține după vânzare, aceste măsuri favorizează și entitatea combinată.
(121)
Având în vedere poziția ocupată de BPN în sectorul financiar portughez și faptul că acest sector este deschis unei concurențe puternice la nivelul Uniunii, precum și faptul că BPN concurează cu un număr mare de filiale ale unor bănci străine din Portugalia, Comisia consideră că orice avantaj acordat din resurse de stat poate afecta schimburile comerciale în cadrul Uniunii și poate denatura concurența în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
(122)
Garanțiile de stat acordate în favoarea BPN au permis acestei bănci să primească un cuantum mare de finanțări care nu existau pe piață și au reprezentat un avantaj selectiv pentru BPN. Garanțiile au permis băncii să rămână pe piață și să își continue activitatea, fără a fi afectată de situația sa anterioară. Aceste garanții constituie ajutoare de stat.
(123)
Transferul anumitor active de la BPN la SVDS-uri, societăți deținute integral de statul membru, înseamnă că statul membru suportă toată responsabilitatea financiară a acestora, precum și toate riscurile pentru activele SVDS-urilor, din care cel puțin câteva nu mai pot fi recuperate. Prin urmare, măsurile implică resurse de stat.
(124)
Comisia consideră că transferul activelor la SVDS-uri, anterior vânzării, la o valoare contabilă de 3,9 miliarde EUR (cu deprecieri estimate la 1,8 miliarde EUR) implică un avantaj pentru BPN, deoarece nu a existat o transparență ex ante, activele nu au fost evaluate la prețul pieței, iar statul nu a fost remunerat în cadrul transferului.
(125)
Comisia consideră că transferul activelor la valoarea lor contabilă și nu la valoarea lor de piață conferă un avantaj economic pentru BPN în comparație cu concurenții săi.
(126)
Măsurile în cauză sunt selective deoarece favorizează o anumită entitate, BPN.
(127)
Având în vedere poziția ocupată de BPN în sectorul financiar portughez și faptul că acest sector este deschis unei concurențe puternice la nivelul Uniunii, precum și faptul că BPN concurează cu un număr mare de filiale ale unor bănci străine în Portugalia, Comisia consideră că orice avantaj acordat din resurse de stat poate afecta schimburile comerciale în cadrul Uniunii și poate denatura concurența în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
6.1.1.3. Măsuri acordate după naționalizare, în legătură cu vânzarea către BIC
(128)
În plus față de măsurile acordate în favoarea BPN după naționalizare, care nu au avut legătură cu vânzarea la BIC, s-au acordat și alte măsuri în legătură cu vânzarea către BIC. Acestea sunt:
a)
recapitalizarea BPN în vederea vânzării;
b)
transferul altor active și pasive la BPN în legătură cu vânzarea;
c)
dreptul BIC de a transfera statului creditele neperformante, după vânzare;
d)
transferul către stat, în vederea vânzării, a costurilor aferente riscurilor de litigiu;
e)
acordarea de către CGD entității combinate a unei linii de finanțare prin lichidități, după vânzare și menținerea unei linii de credit de efecte de comerț garantate de stat, în valoare de [150-500] milioane EUR, după vânzare.
(129)
În 15 februarie 2012 BPN a fost recapitalizată cu 600 de milioane EUR. Această măsură a fost luată direct de către stat și prin intermediul resurselor de stat, în scopul vânzării către BIC.
(130)
Recapitalizarea în valoare de 600 de milioane EUR a BPN din 15 februarie 2012 a fost adaptată în așa fel încât BPN să primească un capital de [200-400] de milioane EUR în momentul vânzării. În cadrul ofertei depuse de BIC la 20 iulie 2011, ultima sumă reprezenta aproximativ [10-18]% din capitalul de bază de nivel 1. Depășește cu mult limita minimă legală (9 % din capitalul de nivel 1 la sfârșitul anului 2011 și 10 % din capitalul de nivel 1 la sfârșitul anului 2012) (41).
(131)
Comisia consideră că infuzia de capital reprezintă un avantaj economic pentru BPN și pentru activitatea economică după vânzare. Avantajul rezultă din faptul că BNP dispune de capitalului necesar pentru a îndeplini și a depăși cerințele legislative datorită recapitalizării și din faptul că de această infuzie va dispune și entitatea combinată. Acest capital permite BPN, dar și entității combinate, să rămână activă pe piețe și să furnizeze credite noi, într-un context economic n care alți concurenți trebuie să reducă gradul de îndatorare.
(132)
Măsurile avute în vedere sunt selective deoarece favorizează numai o anumită entitate - BPN și entitatea combinată care va continua activitatea economică după vânzare.
(133)
Portugalia susține că BPN a continuat să își diminueze cota de piață după ce a fost naționalizată, iar entitatea combinată va avea o cotă de piață mai mică de 1 % din punct de vedere al creditelor la clienți, refugii pentru clienți sau produse bancare și mai puțin de 2 % pe celelalte piețe relevante. Cu toate acestea, măsurile denaturează sau amenință să denatureze concurența, deoarece plasează BPN și entitatea combinată după vânzarea către BIC pe o poziție avantajoasă comparativ cu băncile concurente. Surplusul de capital protejează activitatea economică a entității combinate de riscurile de investiții, cu care se confruntă alți competitori. De asemenea, crește posibilitatea ca ambii beneficiari să dispună și de alte finanțări, care pot facilita expansiunea BPN și a entității combinate pe viitor într-un context economic în care alți concurenți de pe piața portugheză trebuie să reducă gradul de îndatorare.
(134)
Având în vedere poziția ocupată de BPN în sectorul financiar portughez și faptul că acest sector este deschis unei concurențe puternice la nivelul Uniunii, precum și faptul că BPN concurează cu un număr mare de filiale ale unor bănci străine în Portugalia, Comisia consideră că orice avantaj acordat din resurse de stat poate afecta schimburile comerciale în cadrul Uniunii și poate denatura concurența în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
(135)
Recapitalizarea BPN cu 600 de milioane EUR în 15 februarie 2012 reprezintă un ajutor de stat.
(136)
Măsurile acordate în legătură cu vânzarea către BIC cuprind dreptul BIC de a solicita transferul, înainte de încheiere, a altor active și creanțe ale BPN, cum ar fi împrumuturi către alte instituții de credit, active fizice și financiare. Aceste măsuri cuprind și dreptul BIC de a transfera depozite evaluate la […] bps peste rata de referință relevantă sau de a primi de la stat diferența de remunerare pentru astfel de depozite;
(137)
Retragerea din cadrul BPN a anumitor împrumuturi și pasive (inclusiv depozite) selectate de BIC este finanțată direct de statul membru. Elementele retrase de la BPN vor fi fie transferate la valoarea contabilă la SVDS-uri, societăți deținute integral de statul membru, fie vor intra în responsabilitatea sa financiară. Prin urmare, statul membru va suporta sarcina financiară de a gestiona și de a lichida acele active și datorii. De asemenea, statul membru va fi nevoit să finanțeze diferența între dobânda aplicabilă depozitelor și pragul de evaluare de […] bps peste rata de referință.
(138)
Comisia consideră că transferul de active și pasive suplimentare la SVDS-uri înainte de vânzare este un avantaj pentru BPN și entitatea combinată, deoarece nu a existat o transparență ex ante, activele nu au fost evaluate la prețul lor de piață și statul nu a fost remunerat în cadrul transferului.
(139)
Comisia consideră că transferul activelor la valoarea lor contabilă și nu la valoarea lor de piață conferă un avantaj economic pentru BPN și entitatea combinată, comparativ cu concurenții lor. BIC ar putea să aleagă liber activele care să fie retrase în temeiul acelei condiții din acordul-cadru, iar activele respective nu ar fi evaluate la prețul lor de piață și nici statul nu ar primi contravaloarea lor. Dimpotrivă, în măsura în care această opțiune reduce APR-ul băncii BPN, va avea drept rezultat majorarea ratei capitalului de bază al băncii, și, în consecință, a capacității sale de a prelungi noi împrumuturi și de a rămâne activă pe piață. După vânzare, avantajul se va transfera entității combinate.
(140)
Compensarea de către stat a diferenței dintre dobânda aplicabilă a depozitelor și pragul de evaluare de […] bps peste rata de referință elimină niște costuri pe care BPN ar fi trebuit să le suporte în astfel de situații, conferindu-i astfel un avantaj.
(141)
Măsurile avute în vedere sunt selective deoarece favorizează numai o anumită entitate - BPN și activitatea economică care va fi continuată după vânzare.
(142)
Măsurile denaturează sau amenință să denatureze concurența deoarece plasează BPN și entitatea combinată după vânzarea către BIC într-o poziție favorizată comparativ cu băncile concurente, prin faptul că nu îi impune să reducă gradul de îndatorare, spre deosebire de ceilalți concurenți și permițând BPN și entității combinate să acorde mai multe credite economiei.
(143)
Având în vedere poziția ocupată de BPN în sectorul financiar portughez și faptul că acest sector este deschis unei concurențe puternice la nivelul Uniunii, precum și faptul că BPN concurează cu un număr mare de filiale ale unor bănci străine în Portugalia, Comisia consideră că orice un avantaj acordat din resurse de stat poate afecta schimburile comerciale în cadrul Uniunii și poate denatura concurența în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
(144)
Transferul unor active și datorii suplimentare (inclusiv depozite) din bilanțul BPN la SVDS-uri înainte de vânzare constituie un ajutor de stat.
(145)
BIC are dreptul de a vinde înapoi în termen de […] luni creditele neperformante pentru minimum […] zile (până la maximum […]% din valoarea nominală a întregului portofoliu de împrumuturi selectat de BIC după ce s-a compensat cu depozitele existente) și pentru suma care depășește nivelul de provizionare ([…] milioane EUR).
(146)
Dreptul BIC de a retrage active și pasive suplimentare din bilanț după vânzare este finanțat direct de statul membru. Elementele retrase de la BPN vor fi fie transferate la valoarea contabilă la SVDS-uri, societăți deținute integral de statul membru, fie vor intra în responsabilitatea sa financiară. Prin urmare, statul membru va suporta sarcina financiară de a gestiona și de a lichida acele active.
(147)
Comisia consideră că posibilitatea de a retrage împrumuturi neperformante după vânzare permite BPN și entității combinate să își extindă activitatea și să acorde mai multe credite într-un context economic în care alți concurenți din Portugalia trebuie să reducă gradul de îndatorare. Într-adevăr, dacă s-ar menține același nivel al capitalurilor proprii, rata capitalului de bază al băncii s-ar majora prin eliminarea împrumuturilor neperformante și reducerea APR-ului. Drept urmare, s-ar majora capacitatea acesteia de a prelungi împrumuturi noi și de a se menține activă pe piață.
(148)
Entitatea combinată ar avea de asemenea un avantaj față de concurenți, care se confruntă cu deprecierea activelor de calitate inferioară, pe care trebuie să le absoarbă, fapt care limitează capitalul disponibil pentru împrumuturi noi. Dimpotrivă, entitatea combinată nu își va reduce baza de capital din cauza deprecierilor și a valorii diminuate a portofoliului său de credite.
(149)
În plus, posibilitatea ca BIC să returneze statului creditele neperformante nu mai târziu de […] după data vânzării ar putea deprecia APR-ul băncii și ar avea drept rezultat un capital de bază de nivel 1 mai mare decât nivelul de [10-18]% solicitat în oferta BIC din 20 iulie 2011. Comisia menționează angajamentul Portugaliei în acest sens, dacă Banco BIC sau entitatea combinată dorește să returneze creditele neperformante statului sau unei entități controlate de stat după vânzare, BIC va rambursa statului capitalul asociat acelor împrumuturi până la suma de [10-18]% din valoarea activelor ponderate în funcție de risc ale împrumuturilor și, în plus, va transfera creditele neperformante și va rambursa statului capitalul asociat acelor împrumuturi numai după ce a lichidat complet provizioanele disponibile în conturile BPN la data vânzării.
(150)
Măsura în cauză este selectivă deoarece favorizează numai o anumită entitate - BPN și activitatea economică ce va fi continuată după vânzare.
(151)
Măsura denaturează și amenință să denatureze concurența deoarece plasează BPN și entitatea combinată după vânzarea către BIC într-o poziție favorizată comparativ cu băncile concurente, prin faptul că nu îi impune să reducă gradul de îndatorare, spre deosebire de ceilalți concurenți și permite BPN și entității combinate să acorde mai multe credite economiei.
(152)
Având în vedere poziția ocupată de BPN în sectorul financiar portughez și faptul că acest sector este deschis unei concurențe puternice la nivelul Uniunii, precum și faptul că BPN concurează cu un număr mare de filiale ale unor bănci străine în Portugalia, Comisia consideră că orice avantaj acordat din resurse de stat poate afecta schimburile comerciale în cadrul Uniunii și poate denatura concurența în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
(153)
Măsura poate permite ca BPN și entitatea combinată, în lipsa unui angajament de a returna capitalul asociat împrumuturilor, să modifice retroactiv APR-ul băncii după vânzare. Această acțiune va duce la o capitalizare proporțională mai mare a băncii. Prin urmare, conferă un avantaj băncii și denaturează concurența cu alți competitori. Măsura constituie ajutor de stat.
(154)
Transferul către stat a riscurilor de litigiu ale BPN este o responsabilitate preluată de stat.
(155)
Prin preluarea unei obligații de la BPN, statul conferă un avantaj băncii și entității combinate în comparație cu concurenții acesteia, care trebuie să suporte obligații echivalente în bilanțul propriu.
(156)
Măsura în cauză este selectivă deoarece favorizează numai o anumită entitate (BPN și entitatea combinată care rezultă după vânzarea către BIC).
(157)
Măsura oferă BPN un sprijin pentru capital și pentru entitatea combinată, în condițiile în care nu existau alternative pe piață și concurenții trebuie să suporte astfel de pasive în bilanțul propriu.
(158)
Având în vedere poziția ocupată de BPN în sectorul financiar portughez și faptul că acest sector este deschis unei concurențe puternice la nivelul Uniunii, precum și faptul că BPN concurează cu un număr mare de filiale ale unor bănci străine în Portugalia, Comisia consideră că orice avantaj acordat din resurse de stat poate afecta schimburile comerciale în cadrul Uniunii și poate denatura concurența în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
(159)
Măsura oferă un sprijin pentru capital și constituie un ajutor de stat.
(160)
Acordarea de către CGD a unei linii de finanțare cu lichidități de [150-350] de milioane EUR în favoarea entității combinate după vânzare și menținerea liniei de credit a efectelor de comerț în valoare de [150-500] milioane EUR acordate de CGD în beneficiul BPN după vânzare trebuie considerate ca imputabile statului, dacă se iau în considerare circumstanțele speciale în care au fost convenite.
(161)
În primul rând, CGD este deținută integral de stat, care desemnează membrii în consiliul de administrație al acestei instituții. După cum s-a menționat la considerentul (100), CGD a fost desemnată prin lege să conducă BPN și a obținut și o garanție de stat în temeiul articolului 2 alineatul (9) din Legea naționalizării care se referă la toate liniile de credit și de finanțare care vor fi acordate BPN în contextul naționalizării și „ca substitut al statului“. Garanția este încă valabilă pentru linia de finanțare de [150-500] de milioane EUR.
(162)
În al doilea rând, deciziile de acordare a liniilor de credit nu au fost luate în mod independent de CGD, ci s-au numărat printre condițiile de vânzare negociate între BIC și autoritățile portugheze.
(163)
Acordarea de către CGD a unei linii de finanțare în valoare de [200-400] milioane EUR în favoarea entității combinate după vânzare și menținerea liniei de credit a efectelor de comerț în valoare de [150-500] milioane EUR după vânzare sunt, prin urmare, direct imputabile statului membru.
(164)
Măsurile permit băncii BPN și entității combinate să aibă un acces rapid și necostisitor la finanțare.
(165)
În ceea ce privește linia de credit de [200-400] de milioane EUR acordată de CGD în favoarea BIC, Comisia evidențiază faptul că îi va conferi entității combinate o rezervă, în cazul în care se vor înregistra fluxuri de ieșire după vânzare. O astfel de linie de credit nu a fost acordată de CGD niciunei alte entități, cu excepția entității combinate. Prin urmare, linia de credit reprezintă un avantaj economic pentru entitatea combinată.
(166)
Menținerea unei linii de credit, garantat de stat, în valoare de [150-500] de milioane EUR până la […] pe parcursul programului de efecte de comerț în derulare, conferă BPN și entității combinate un avantaj față de concurenți în ceea ce privește accesul la finanțare.
(167)
Măsurile în cauză sunt selective deoarece favorizează numai o anumită entitate (BPN și entitatea combinată care rezultă după vânzarea către BIC).
(168)
Avantajul acordat BPN și entității combinate după vânzare denaturează concurența, cu atât mai mult dacă se ține seama de costurile tot mai mari ale împrumuturilor pe piața monetară.
(169)
Având în vedere poziția ocupată de BPN în sectorul financiar portughez și dat fiind faptul că acest sector este deschis unei concurențe puternice la nivelul Uniunii, precum și că BPN concurează cu un număr mare de filiale ale unor bănci străine în Portugalia, Comisia consideră că orice avantaj acordat din resurse de stat poate afecta schimburile comerciale în cadrul Uniunii și poate denatura concurența în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
(170)
Acordarea de către CGD a unei linii de finanțare în valoare de [200-400] de milioane EUR în favoarea entității combinate după vânzare și menținerea liniei de credit a efectelor de comerț în valoare de [150-500] de milioane EUR în favoarea BPN constituie ajutor de stat.
6.1.1.4 Ajutor potențial acordat cumpărătorului
(171)
Conform punctului 49 din Comunicarea privind sectorul bancar, pentru a garanta că nu se acordă sprijin celui care dorește să cumpere o instituție financiară vândută de stat, este important să fie respectate anumite cerințe, în special: procesul de vânzare să fie deschis, transparent, nediscriminatoriu și necondiționat, procesul de vânzare să se desfășoare în condițiile pieței și statul să maximizeze prețul de vânzare al activelor și pasivelor implicate.
(172)
În ceea ce privește prima cerință, procesul de vânzare a fost inițiat ca o procedură de licitație deschisă și necondiționată, în schimb oferta depusă de BIC nu a fost una finală în ceea ce privește unele aspecte de ordin material ale tranzacției propuse, inclusiv măsura în care BIC intenționa să achiziționeze activele și pasivele BPN și numărul exact al filialelor și al angajaților pe care ar urma să le(îi) preia. Toate aceste aspecte au fost discutate în cadrul unor negocieri bilaterale ulterioare între autoritățile portugheze și BIC, care au culminat cu semnarea acordului cadru la 9 decembrie 2011. Nici măcar acordul-cadru nu este final în ceea ce privește proporția exactă în care va fi cumpărată banca. În special, nu sunt stabilite activelor și obligațiile ce vor fi preluate de BIC, cu toate că se specifică în mod clar că BPN trebuie să aibă capitaluri proprii în valoare de [200-400] de milioane EUR la data vânzării. Cu alte cuvinte, nici oferta depusă de BIC la 20 iulie 2011, nici acordul-cadru nu menționează în mod clar ce anume cumpără BIC, dar în ambele se specifică un preț fix al achiziției.
(173)
În acest sens, trebuie menționat faptul că acordul-cadru nu ar trebui să se abată de la condițiile specificate în oferta BIC din 20 iulie 2011, prin acordarea de avantaje suplimentare pentru BIC și/sau pentru entitatea combinată. Într-adevăr, având în vedere condițiile generale ale ofertei din 20 iulie 2011, nu ar fi greu pentru BIC să obțină concesii suplimentare de la stat, de exemplu, reducând amploarea activelor și pasivelor pe care le achiziționează efectiv. Astfel de concesii suplimentare ar duce la o rată de capital de nivel 1 mai mare decât cea specificată în oferta BIC din 20 iulie 2011, fără fi în contradicție cu condițiile de vânzare.
(174)
Prin urmare, Comisia încurajează angajamentul Portugaliei de a limita gradul de capitalizare al BPN la data vânzării la [10-18]% din rata de capital de nivel 1, astfel cum se specifică în oferta BIC. Celălalt angajament al Portugaliei prin care BIC trebuie să compenseze capitalul asociat împrumuturilor neperformante pe care le-ar returna statului sau unui vehicul deținut de stat după vânzare garantează că rata de capital de nivel 1 nu va fi majorată în mod nejustificat după vânzare.
(175)
După cum s-a arătat în secțiunea 6.1.1.3, toate măsurile acordate în legătură cu vânzarea către BIC implică resurse ale statului.
(176)
În lipsa stabilirii capitalului de nivel 1 al BPN din oferta BIC din 20 iulie 2011 sau din acordul-cadru (amândouă specifică doar cuantumul maxim de capital de care trebuie să dispună BPN la momentul vânzării, fără să ia în considerare APR-ul băncii sau dreptul BIC de a selecta activele și pasivele care să fie transferate SVDS-urilor înainte de vânzare), Comisia consideră că rata de capital de nivel 1 poate fi stabilită la un nivel mai mare decât cel menționat în ofertă. Conform informațiilor furnizate de autoritățile portugheze, [10-18]% din capitalul de nivel 1 este nivelul de capital menționat în oferta BIC din 20 iulie 2011.
(177)
Cu toate acestea, Comisia menționează că Portugalia s-a angajat să limiteze gradul de capitalizare al BPN la data vânzării la [10-18]% din rata de capital de nivel 1, astfel cum se specifică în oferta BIC. Această condiție va permite statului să maximizeze prețul de vânzare al activelor și pasivelor în cauză. Angajamentul este necesar pentru a se garanta că nu se conferă niciun avantaj pentru BIC.
(178)
În plus, dacă își exercită dreptul de a transfera statului alte împrumuturi neperformante după vânzare, BIC poate reduce și mai mult proporția în care cumpără banca, majorând astfel rata de nivel 1 pentru entitatea combinată la un nivel mai mare decât cel propus în oferta BIC din 20 iulie 2011. Acest fapt poate constitui un alt avantaj pentru BIC. Celălalt angajament al Portugaliei prin care BIC trebuie să compenseze capitalul asociat împrumuturilor neperformante pe care le-ar returna statului sau unui vehicul deținut de stat după vânzare garantează că rata de capital de nivel 1 nu va fi majorată din nou după vânzare. Acest angajament este necesar pentru a nu se acorda un avantaj în favoarea BIC.
(179)
Măsurile în cauză sunt selective deoarece favorizează o anumită entitate, adică BIC și, implicit și entitatea combinată.
(180)
Având în vedere poziția ocupată de BPN în sectorul financiar portughez și faptul că acest sector este deschis unei concurențe puternice la nivelul Uniunii, precum și faptul că BPN concurează cu un număr mare de filiale ale unor bănci străine în Portugalia, Comisia consideră că orice avantaj acordat din resurse de stat poate afecta schimburile comerciale în cadrul Uniunii și poate denatura concurența în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
(181)
Ținând cont de angajamentele Portugaliei, Comisia poate concluziona că rezultatele finale ale procesului, inclusiv elementele convenite cu BIC în acordul-cadru, nu ar fi modificat rezultatele procedurii de licitație și că nu se conferă niciun avantaj în favoarea BIC prin procesul de vânzare.
6.1.2 Cuantificarea ajutorului
(182)
BPN și entitatea combinată care va continua activitatea economică a BPN beneficiază de mai multe măsuri de ajutor de stat, după cum urmează:
Tabelul 1
Măsuri de asistență acordate BPN și entității combinate
Descriere
Valoare în milioane EUR
a.
Împrumuturi acordate de CGD înainte de naționalizare
315
b.
Transferul de active în valoare de 3,9 miliarde EUR la SVDS-uri înainte de procedura de licitație
Între 1 800 și 4 000
c.
Infuzie de capital de la stat la 15 februarie 2012
600
d.
Linii de finanțare cu lichidități acordate de CGD în favoarea BPN (la 31 decembrie 2011)
[150-500]
din care sunt acoperite de o garanție de stat explicită
[200-400]
e. linii de finanțare solicitate de BIC pentru entitatea combinată
din care valoarea liniei menținute pentru programul efectelor de comerț
400
din care noua linie de finanțare
300
(183)
În primul rând, trebuie menționat faptul că aceste măsuri de sprijin nu trebuie să fie analizate în mod cumulativ, deoarece, conform autorităților portugheze, unele măsuri au înlocuit altele (de exemplu, împrumuturile inițiale acordate de CGD înainte de naționalizare au fost înlocuite de emiterea efectelor de comerț de către BPN după naționalizare).
(184)
Măsurile b și c fie implică infuzii de capital, fie sunt echivalente unor infuzii de capital. Acestea însumează minimum 3 miliarde EUR sau aproximativ 50 % din bilanțul BPN înainte de naționalizare. În plus, valoarea totală a garanțiilor de stat pentru programul de emisiuni de efecte de comerț acordate de Portugalia în favoarea BPN de la naționalizare însumează 5 miliarde EUR, din care 4,5 miliarde EUR au fost utilizați până la 31 decembrie 2011.
(185)
În plus, BIC mai are dreptul să transfere depozite evaluate peste […] bps sau să solicite statului să ramburseze diferența, cu costuri estimate de Portugalia la aproximativ […] EUR. În fine, transferul către stat al costurilor aferente litigiilor și transferul către SVDS-uri al altor active și pasive, inclusiv credite neperformante din bilanțul BPN în contextul efectuării vânzării implică alte ajutoare, considerate de Portugalia ca necuantificabile.
6.2 Compatibilitatea diferitelor măsuri de sprijin: punerea în aplicare a articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE
(186)
În temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia are dreptul să declare un ajutor ca fiind compatibil cu piața internă dacă are rolul de a „remedia perturbarea gravă a economiei statului membru“.
(187)
Comisia a recunoscut faptul că criza financiară globală poate cauza perturbări grave în economia unui stat membru și că măsurile de sprijinire a băncilor pot să remedieze aceste perturbări. Această analiză a fost confirmată în Comunicarea privind sectorul bancar (42), Comunicarea privind activele depreciate (43) (CAD) și Comunicarea privind restructurarea (44). Comisia este în continuare de părere că ajutoarele de stat pot fi aprobate în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din Tratat în scopul remedierii crizei de pe piețele financiare. Comisia a confirmat această perspectivă prin adoptarea Comunicării privind prelungirea în 2011, prin care termenul de punere în aplicare a normelor privind ajutoarele de stat în cadrul măsurilor de sprijinire a băncilor în contextul crizei financiare se prelungește până la 31 decembrie 2011 (45).
(188)
Portugalia a fost afectată dramatic de criza economică și financiară. Efectele acestei crize au fost confirmate prin diferitele decizii ale Comisiei (46) prin care se aprobă măsurile adoptate de autoritățile portugheze în scopul combaterii crizei financiare. În plus, trebuie să se țină cont de situația economică și financiară dificilă care a pus Portugalia în poziția de a solicita oficial asistență internațională la 7 aprilie 2011, fapt care a condus la semnarea MdI din 17 mai 2011.
(189)
Comisia consideră că falimentul nedeclarat al BPN va avea consecințe grave asupra economiei portugheze. Prin urmare, măsurile pot fi evaluate în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din Tratat.
6.3 Compatibilitatea în temeiul Comunicării privind restructurarea
(190)
Comunicarea privind restructurarea prevede măsurile de acordare de ajutoare de stat aplicabile în cazul restructurării instituțiilor financiare în contextul crizei actuale. Conform Comunicării privind restructurarea, pentru a fi compatibilă cu articolul 107 alineatul (3) litera (b) din Tratat, restructurarea unei instituții financiare în contextul crizei financiare actuale trebuie să:
(i)
să conducă la restabilirea viabilității băncii;
(ii)
să includă o contribuție proprie suficientă din partea beneficiarului (partajarea sarcinii);
(iii)
să conțină suficiente măsuri de limitare a denaturării concurenței.
6.3.1 Viabilitate
(191)
La punctele 9 și 10 din Comunicarea privind restructurarea se prevede că statul membru ar trebui să furnizeze un plan de restructurare cuprinzător și detaliat, care să ofere informații complete privind modelul comercial. În plan ar trebui să fie identificate cauzele dificultăților cu care se confruntă instituția financiară și alternativele la planul de restructurare propus.
(192)
Planul de restructurare ar trebui să dovedească că strategia băncii are la bază un concept coerent și să arate că banca a redevenit viabilă pe termen lung fără a se baza pe sprijin de la stat.
(193)
La punctul 17 din Comunicarea privind restructurarea se confirmă faptul că vânzarea (parțială) a instituției financiare unui terț poate ajuta la restabilirea viabilității. În cazul de față, Comisia a observat că autoritățile portugheze au ales să vândă BPN printr-un proces de licitație. Drept urmare, societatea bancară va fi vândută către BIC după efectuarea anumitor rectificări, iar activele selectate vor fi transferate SVDS-urilor cu scopul de a fi lichidate în timp. Prin urmare, Comisia trebuie să evalueze dacă activitatea bancară a BPN, care va deveni o parte a societății cumpărătorului (entitatea combinată) este viabilă.
(194)
În Decizia din 24 octombrie 2011, Comisia a arătat că nu a primit un plan de afaceri care să demonstreze în mod eficace viabilitatea BPN ca entitate integrată a BIC și, prin urmare, nu a putut să ajungă la o concluzie în acest sens. Portugalia a depus un plan de afaceri detaliat pentru BPN ca entitate integrată în BIC sub forma Planului de restructurare din ianuarie 2012 (inclusiv informații suplimentare referitoare la activitate și viabilitate transmise în 3 februarie 2012).
(195)
Conform Planului de restructurare din ianuarie 2012, partea din BPN care este vândută BIC are un bilanț foarte redus, de aproximativ […] miliarde EUR, comparativ cu bilanțul BPN la momentul naționalizării.
(196)
Împreună cu activele BIC, entitatea combinată va deține active cumulate în valoare de […] miliarde.
(197)
Bilanțul BPN la momentul vânzării în beneficiul BIC conține numai activitățile cele mai viabile și cele mai bune active ale băncii. În special, portofoliul de împrumuturi transferat către BIC a fost curățat și majoritatea activelor nelichide au fost transferate la SVDS-uri.
(198)
Obligațiile BPN constau în principal din depozite retail însumând 1 669 milioane EUR și datorii subordonate în valoare de 246 milioane EUR.
Tabelul 2
BPN după vânzare și după infuzia de capital (Pro forma) (47)
Milioane EUR
Numerar, bănci centrale și instituții de credit
[…]
Împrumuturi nete acordate clienților
[…]
Alte active
[…]
TOTAL ACTIVE
[…]
Depozite
[…]
Alte pasive
[…]
Datoria subordonată
[…]
TOTAL PASIVE
[…]
Capital propriu
[…]
TOTAL PASIVE ȘI CAPITAL PROPRIU
[…]
(199)
Măsurile de restructurare inițiate deja de administratorii interimari vor fi continuate de BIC, pentru remedierea cauzelor specifice ale problemelor BPN.
(200)
După cum s-a menționat la considerentul (24) de mai sus, conducerea a fost înlocuită în întregime. Având în vedere circumstanțele speciale care au condus la naționalizarea BPN și, în special, numeroasele cazuri de presupusă fraudă comise de membrii fostei conduceri a băncii, noua conducere a inițiat mai multe proceduri judiciare (48) pentru a apăra interesele băncii. Procedurile de evaluare a riscurilor au fost reformate complet, pentru a se pune în aplicare cele mai bune practici.
(201)
Noua administrație a BPN s-a concentrat asupra optimizării structurii costurilor și a adoptat o serie de inițiative de reducere a costurilor operaționale. În perioada decembrie 2008 - decembrie 2010, costurile operaționale au fost reduse cu aproximativ […] milioane EUR, iar costurile cu personalul au fost reduse cu aproximativ […] milioane EUR.
(202)
Conform Planului de restructurare din ianuarie 2012, strategia BIC se axează pe activitățile principale reprezentând servicii bancare cu amănuntul și pe exploatarea rețelei BPN pentru a o transforma într-o bancă de referință în tranzacțiile comerciale și financiare dintre Portugalia și Angola.
(203)
Planul are la bază ipoteze macroeconomice subiacente avizate, dacă se ține cont de situația actuală a piețelor din Portugalia, în care previziunile economice situează țara în recesiune până în 2014.
(204)
Previziunile financiare indică faptul că la sfârșitul perioadei de restructurare (31 decembrie 2016) se preconizează că entitatea combinată, chiar într-un scenariu de criză, va putea să își acopere costurile și va avea o rată a rentabilității financiare de [1-10]%.
(205)
Capitalul de bază inițial estimat va fi cu mult peste cerințele minime de capital, cu o rată de nivel 1 de aproximativ [10-18]%, datorită infuziei de capital din partea statului.
(206)
Ca urmare a infuziei semnificative din partea statului, ratele de capital estimate ale băncii în timpul și la sfârșitul perioadei de restructurare sunt preconizate că vor rămâne peste cerințele minime, protejând, astfel, solvabilitatea băncii. Conform planului de afaceri furnizat de Portugalia și prevăzut în Planul de restructurare din ianuarie 2012, într-un scenariu de bază capitalul de nivel 1 la sfârșitul perioadei de restructurare (31 decembrie 2016) va fi de [8-12]%, cu puțin peste cerințele legislative minime de 10 % stabilite de BP începând cu 2012 (49), iar într-un scenariu pesimist, capitalul va fi cu puțin sub acest prag, la ([7-11]%), după cum se demonstrează în figura 1 anexată alineatului (207).
(207)
Se preconizează că evoluția va fi rezultatul, în principal, al nevoii de a pune în aplicare planul de afaceri prezentat în Planul de restructurare din ianuarie 2012 prin acordarea unui volum mai mare de credite economiei, precum și al impactului rezultatelor negative din primii ani ai planului de restructurare. Rezultatele negative vor fi cauzate de structura costurilor încă ridicate ale băncii, comparativ cu volumul de afaceri, combinat cu costurile pe care le va suporta BIC în procesul de restructurare.
Figura 1
Previziunile pentru entitatea combinată BPN/BIC în scenariul de bază, 2012-2016
[…]
(208)
În ceea ce privește lichiditatea, planul de afaceri se bazează în principal pe depozite, cu o creștere preconizată a depozitelor de aproximativ [1-10]% pe an. Comisia consideră că finanțarea în mod constant a entității combinate prin intermediul depozitelor este o caracteristică importantă a planului de restructurare. Dacă se ține cont de dimensiunile mici ale entității combinate și de posibila sa expansiune, previziunile privind evoluția depozitelor sunt credibile.
(209)
În același timp, Comisia consideră că, pentru a garanta viabilitatea entității combinate, ar trebui să nu existe stimulente care să înlocuiască depozitele cu o finanțare interbancară. În aceeași perspectivă, este important ca remunerarea liniei de finanțare solicitată de BIC pentru a compensa posibilitatea pierderii unor depozite să fie majorată la minimum Euribor +[…] bps. Angajamentul Portugaliei în acest sens este necesar pentru a asigura compatibilitatea cu piața internă a sprijinului în timpul restructurării, având în vedere faptul că […] are un număr substanțial de depozite, remunerate în prezent în plus față de Euribor +[…] bps, un nivel la care BIC poate alege să nu păstreze acele depozite. Dacă remunerarea în cadrul noii linii de credit nu ar fi stabilită la un nivel care să stimuleze BIC să mențină nivelul depozitelor în conformitate cu Planul de restructurare din ianuarie 2012, BIC poate fi determinat să substituie depozitele cu o finanțare mai ieftină de la CGD. Această substituire poate îmbunătăți profitul pe termen scurt al entității combinate, dar în același timp ar diminua perspectiva viabilității sale pe termen lung.
(210)
În acest sens, trebuie menționat faptul că la o valoare Euribor +[…] bps, linia de credit este acordată în condiții mult mai favorabile decât ar fi putut să obțină BIC pe piață. Cu toate că nu a primit o evaluare comparativă a tranzacțiilor similare de pe piață, Comisia menționează că este puțin probabil să existe pe piață o linie de credit pe o durată și cu un volum similare, chiar și la niveluri de dobândă mai mari. În plus, Comisia consideră instructiv faptul că remunerarea împrumuturilor acordate de CGD […] a fost fixată la Euribor […] luni +[…] bps.
(211)
Pe baza celor de mai sus, Comisia nu mai are îndoieli privind viabilitatea BPN.
6.3.2 Sprijin limitat la minimum și partajarea sarcinilor
(212)
Comunicarea privind restructurarea prevede că beneficiarul trebuie să aibă o contribuție adecvată pentru a limita la minimum sprijinul acordat pentru a limita denaturarea concurenței și pentru a aborda aspectul privind riscul moral. În acest scop: a) atât costurile de restructurare, cât și cuantumul ajutorului ar trebui să fie limitate și b) este necesară o contribuție proprie semnificativă.
(213)
Principiile privind participarea băncii beneficiare cu o contribuție proprie în etapa de restructurare sunt prezentate în secțiunea 3 din Comunicarea privind restructurarea. Este necesar ca (i) ajutorul de restructurare să fie limitat la minimum pentru a se acoperi costurile necesare restabilirii viabilității; (ii) banca beneficiară să utilizeze în cea mai mare măsură posibilă resurse proprii pentru a finanța restructurarea, de exemplu, prin vânzarea de active și (iii) costurile asociate restructurării să fie suportate în mod adecvat de cei care au investit în bancă prin absorbirea pierderilor cu ajutorul capitalului disponibil și prin achitarea unei remunerații corespunzătoare intervențiilor statului. Obiectivul privind partajarea sarcinilor are două scopuri: de a limita denaturarea concurenței și de a soluționa chestiunea privind riscul moral (50).
(214)
Un plan de restructurare ar trebui să prezinte în mod clar faptul că ajutorul a fost menținut la nivel minim. Costurile de restructurare nu ar trebui să fie suportate numai de stat, ci într-o proporție cât mai mare posibil și de cei care au investit în bancă. Cu alte cuvinte, banca și acționarii care dețin capital ar trebui să contribuie la restructurare într-o măsură cât mai mare cu resurse proprii. Ajutorul de restructurare ar trebui să fie limitat la acoperirea costurilor necesare pentru ca banca să redevină viabilă. În consecință, nu se vor acorda resurse din bugetul public unei întreprinderi care le-ar putea utiliza pentru a finanța activități care denaturează piața și care nu au legătură cu procesul de restructurare, cum ar fi achizițiile (51).
(215)
În ceea ce privește limitarea la minimum a ajutorului, la punctul 23 din Comunicarea privind restructurarea se arată că ajutorul pentru restructurare ar trebui să se limiteze la acoperirea costurilor necesare pentru restabilirea viabilității.
(216)
În acest scop, Comisia trebuie să evalueze, mai întâi, observațiile autorităților portugheze conform cărora costurile asociate vânzării BPN către BIC sunt mai reduse decât costurile pe care le-ar fi suportat Portugalia dacă BPN era lichidată; dacă ajutorul acordat pentru restructurarea BPN a fost menținut la un nivel minim necesar.
(217)
În Decizia din 24 octombrie 2011, Comisia a pus sub semnul întrebării mai multe aspecte din comparația cantitativă dintre cele două scenarii, astfel cum au fost prezentate de Portugalia la acea vreme.
(218)
Planul de restructurare din ianuarie 2012 include o comparație actualizată între cele două scenarii, în care sunt modificate ipotezele inițiale pentru a se aborda principalele îndoieli exprimate de Comisie în Decizia din 24 octombrie 2011, care se refereau la costurile suportate în cazul unei lichidări. Portugalia s-a referit, în special, la reducerea (haircut) împrumuturilor și la titularii de obligațiuni subordonate.
(219)
Portugalia a oferit informații, în special, cu privire la o evaluare comparativă alternativă în ceea ce privește ipotezele sale referitoare la reducerea (haircut) valorii contabile cu 30-50 % la vânzarea creditelor. Portugalia a mai furnizat și valorile finale ale creditelor preluate în cele din urmă de BIC, valori necunoscute atunci când s-a efectuat prima comparație, la 17 februarie 2012. De asemenea, din scenariul lichidării organizate a eliminat rambursarea pentru anumiți titulari de obligațiuni subordonate, astfel cum se menționează la considerentul (221).
(220)
Comisia consideră că, dacă se ține seama de situația economică actuală și de reducerea substanțială a gradului de îndatorare în sectorul bancar, se justifică aplicarea unei reduceri (haircut) la vânzarea unui portofoliu de credite. De asemenea, dacă împrumuturile sunt menținute până la scadență, statul va trebui să suporte costurile de finanțare, precum și riscul de credit până la scadență. Prin urmare, Comisia poate să accepte nivelul mai mic estimat al marjei de ajustare furnizat de Portugalia, adică o reducere (haircut) de [20-50]%.
(221)
În ceea ce privește titularii de obligațiuni subordonate, Comisia înțelege că valoarea totală de 245 de milioane EUR conține o serie de emisiuni. Este posibil ca […]. Portugalia a prezentat comparația, după o evaluare juridică a condițiilor fiecărei emisiuni, […].
(222)
În Tabelul 3 prezintă estimarea fluxurilor de intrări/ieșiri, ținând cont de ipotezele menționate la considerentele (219)-(221) de mai sus. Estimarea ține cont exclusiv de costurile marginale aferente celor două scenarii (și nu de costurile suportate deja) și are la bază datele din bilanțul BPN în momentul vânzării în favoarea BIC (52).
Tabelul 3
Comparație între scenariul privind vânzarea în favoarea BIC și scenariul privind lichidarea organizată (datele sunt exprimate în milioane EUR).
Vânzarea la BIC
Lichidare
IEȘIRI
1
Plata finanțării către instituțiile de credit
[…] (53)
2
Plata depozitelor de la clienți
[…]
3
Majorarea capitalului
[…]
4
Titularii de obligațiuni subordonate, fără emisiunile permanente TBC
[…]
Total fluxuri de ieșire
[…]
[…]
Vânzarea la BIC
Lichidare
INTRĂRI
5
Vânzarea împrumuturilor clienților [2,114 milioane EUR după reducerea (haircut) de 30 %]
[…]
6
Rambursarea depozitelor și împrumuturi la instituțiile de credit
[…] (54)
7
Prețul de vânzare al BPN
[…]
8
Prima de vânzare a depozitelor - 2 % din balanța depozitelor
[…]
Total intrări
[…]
DIFERENȚA ESTIMATĂ
[…]
[…]
(223)
În ansamblu, opțiunea de a lichida în mod organizat, în care statul ar plăti toate depozitele (altele decât cele ale creditorilor subordonați care dețin obligațiuni pe termen nelimitat) și în care statul ar plăti toată expunerea la instituțiile de credit, ar fi mai costisitoare decât opțiunea de a vinde în favoarea BIC.
(224)
Comisia recunoaște incertitudinile asociate mai multor ipoteze, mai precis, posibilitatea de a recupera creditele transferate la BIC. Ar trebui să se țină seama de faptul că o lichidare organizată ar putea avea efecte negative de contaminare asupra încrederii în tot sectorul bancar și asupra ratingului datoriei suverane a statului membru.
(225)
Pe baza informațiilor disponibile, Comisia concluzionează că opțiunea de a restructura banca, adică vânzarea în favoarea BIC, contribuie la păstrarea la minimum a cuantumului ajutorului acordat.
(226)
BPN a primit un ajutor semnificativ înainte și după naționalizare, astfel cum s-a menționat la considerentele (182)-(185). Ajutorul a fost necesar pentru a menține banca pe linia de plutire în perioada în care se aplicau măsurile de restructurare alese, adică vânzarea părților viabile către BIC și lichidarea în timp a activelor negative. În urma restructurării, BPN va dispărea ca bancă independentă. Activitatea din domeniul serviciilor cu amănuntul care va fi preluată de BIC, are un bilanț mai mic de 35 % față de cel al BPN înainte de naționalizare. În condițiile de piață actuale, aceste măsuri (și, în special, separarea activelor din sectorul bancar de servicii cu amănuntul în cadrul SVDS-urilor)sunt strâns legate de viabilitatea băncii care va rămâne pe piață. Afacerile și activitățile care nu țineau de operațiunile bancare cu amănuntul au fost transferate la SVDS-uri pentru a fi lichidate în timp. Comisia recunoaște că s-au înregistrat întârzieri mari în punerea în aplicare a restructurării BPN din cauza circumstanțelor excepționale care au afectat economia Portugaliei și au dus la semnarea MdI din 17 mai 2011.
(227)
După cum se menționează în Decizia din 24 octombrie 2011, BIC solicită măsuri suplimentare, în plus față de măsurile adoptate înainte de vânzarea BPN, astfel cum sunt prezentate la considerentul (56).
(228)
În Decizia din 24 octombrie 2011, Comisia a pus întrebarea dacă infuzia de capital solicitată de BIC a reprezentat valoarea minimă necesară pentru a garanta viabilitatea. Dacă se ține cont de modificările bilanțului solicitate de BIC în oferta sa din 20 iulie 2011 și situațiile financiare ale BPN din 2011, Portugalia a estimat că un nivel de capital de [200-400] de milioane EUR reprezintă o rată a capitalului de bază de nivel 1 de [10-18]%.
(229)
Portugalia susține că nivelul de capital a rezultat în urma procedurii de licitație, dacă se ține cont și de prețul pe care BIC îl va plăti statului (40 de milioane EUR). Acest lucru este justificat prin costurile de reorientare a activităților principale ale băncii și prin nevoia de a menține o rezervă de capital suficientă. Portugalia consideră că rezerva este adecvată pentru a se menține un nivel suficient de capital propriu în special în primii ani ai integrării, când se va ține cont și de reputația negativă a BPN și de situația economică dificilă din țară.
(230)
Trebuie menționat faptul că, în conformitate cu Planul de restructurare din ianuarie 2012, se estimează că rata de capital va atinge [8-12]% la sfârșitul celui de al patrulea an după data vânzării, iar, într-un scenariu pesimist, va atinge [7-11]% (cu puțin sub pragul minim legal în Portugalia, de 10 %).
(231)
Prin urmare, Comisia poate concluziona că un nivel de capital egal cu o rată a capitalului de bază de nivel 1 de [10-18]% este rezultatul procedurii de licitație și este necesar pentru a asigura viabilitatea băncii, în baza Planului de restructurare din ianuarie 2012.
(232)
De asemenea, Comisia consideră drept un element pozitiv în acordul-cadrul, angajamentul BIC de a nu distribui dividende sau alte beneficii similare acționarilor în legătură cu BPN, pentru o perioadă de cinci ani. Scopul acestui angajament este de a garanta că infuzia de capital în BPN nu va părăsi imediat banca sub forma resurselor distribuite acționarilor.
(233)
Cu toate acestea, activele preluate în final de BIC sunt diferite de cele prezentate în oferta BIC din 20 iulie 2011 și, de asemenea, BIC își rezervă dreptul de a returna creditele neperformante. Prin urmare, Comisia consideră că, pentru a menține la minimum ajutorul acordat, orice reducere a APR-ului care rezultă din restituirea împrumuturilor către stat ar trebui să fie însoțită de o diminuare de capital corespunzătoare, ajustată la [10-18]% din reducerea APR-ului. Diminuarea capitalului s-ar putea efectua sub forma unei reduceri (haircut) a valorii contabile a creditelor restituite statului.
(234)
Comisia menționează că BIC a sugerat că entitatea combinată ar putea să mențină o rată a capitalului de bază de nivel 1 de [10-18]% în cazul în care ar returna creditele neperformante, prin extinderea creditelor noi în economie. Comisia consideră că o astfel de măsură nu ar limita la minimum ajutorul, din motivele următoare. Mai întâi, rata capitalului propriu al BIC înainte de vânzare va fi mai mică de [10-18]% la data vânzării. Prin urmare, imediat ce BPN va fuziona cu BIC, nivelul capitalului de bază de nivel 1 al entității combinate se va diminua (după cum se menționează în Planul de restructurare din ianuarie 2012). În consecință, dacă entitatea combinată ar menține o rată a capitalului de nivel 1 de [10-18]% după fuziune, va avea o capitalizare mai mare decât cea preconizată chiar de BIC. În al doilea rând, Planul de restructurare din ianuarie 2012 ia deja în considerare credite noi către economie, stabilind astfel un nivel suficient al ratei capitalului de nivel 1 la [10-18]% la momentul vânzării. Prin urmare, nu este necesar să se direcționeze mai mult capital pentru crearea de împrumuturi noi, decât cel stabilit în Planul de restructurare din ianuarie 2012. În acest sens, Comisia vede în termeni pozitivi angajamentul Portugaliei ca rata capitalului de bază de nivel 1 a BPN la data vânzării către Banco BIC să nu fie mai mare de [10-18]%, și, în cazul în care creditele neperformante sunt transferate statului sau unei entități controlate de stat după vânzare, Banco BIC sau entitatea combinată va transfera statului sau unei entități controlate se stat orice capital asociat acelor împrumuturi în proporție de [10-18]% din activele ponderate la risc ale împrumutului.
(235)
În plus, Comunicarea privind restructurarea prevede impunerea unei restricții privind achizițiile, pentru a se păstra la minimum ajutorul acordat. La punctul 23 din Comunicarea privind restructurarea se menționează în mod explicit că „o întreprindere nu trebuie să beneficieze de resurse publice care ar putea fi folosite pentru finanțarea activităților care distorsionează piața și care nu sunt legate de procesul de restructurare. De exemplu, achiziționarea de titluri de participare ale altor întreprinderi sau realizarea unor investiții noi nu poate fi finanțată prin ajutoare de stat, decât în cazul în care acest lucru este esențial pentru restabilirea viabilității unei întreprinderi.“
(236)
Comisia a constatat că în Planul de restructurare din ianuarie 2012 s-a menționat faptul că entitatea combinată va deveni viabilă și că ar trebui să realizeze o rată de rentabilitate a capitalului acceptabilă și chiar se preconizează realizarea unui profit. Restabilirea viabilității nu depinde de achiziții. Dimpotrivă, Comisia consideră că o restricție privind achizițiile va garanta că infuzia de capital considerată necesară în procesul de restructurare va rămâne în bancă, prin urmare, va contribui la viabilitatea acesteia. În acest sens, Comisia consideră necesar angajamentul Portugaliei de a pune în aplicare o restricție privind achizițiile, pentru a asigura compatibilitatea pe piața internă a procesului de restructurare.
(237)
În ceea ce privește contribuția beneficiarului, Comunicarea privind restructurarea impune ca statul să nu fie singurul care suportă costurile de restructurare, ci și foștii investitori și acționari ai băncii. Această cerință garantează că băncile salvate preiau responsabilitățile adecvate pentru consecințele comportamentului din trecut și generează stimulente corespunzătoare pentru un comportament viitor.
(238)
În cazul de față, opinia Comisiei este pozitivă cu privire la faptul că acționarii au pierdut cota aferentă din profitul băncii, fără a mai fi compensați. Astfel, aceștia participă în mod corespunzător la partajarea sarcinilor pentru o bancă a cărei valoare a fost negativă, conform evaluărilor efectuate de două entități independente desemnate de autoritățile portugheze. De asemenea, Comisia este de acord cu schimbarea consiliului de administrație al BPN și înlocuirea acestuia în contextul procesului de naționalizare.
(239)
Cu toate acestea, Comisia menționează că titularii de obligațiuni subordonate, care dețin 245 de milioane EUR, vor fi menținuți în cadrul băncii care se privatizează și vor continua să primească cupoane.
(240)
După cum se menționează la punctul 26 din Comunicarea privind restructurarea, „băncile nu trebuie să folosească ajutorul de stat pentru a remunera propriile fonduri (capitalul propriu și datoriile subordonate) atunci când aceste activități nu generează profit suficient.“
(241)
În ceea ce privește perioada în care BPN era în proces de restructurare, BPN nu s-a conformat politicii Comisiei privind instrumentele hibride, astfel cum se prevede la punctul 26 din Comunicarea privind restructurarea. La acel punct, Comisia a clarificat faptul că, în contextul unei restructurări, compensarea discreționară de către băncile beneficiare a pierderilor (de exemplu, prin disponibilizarea rezervelor sau prin reducerea capitalurilor proprii) pentru a garanta plata dividendelor și a cupoanelor la împrumuturile subordonate scadente, nu este, în principiu, compatibilă cu obiectivul partajării sarcinilor. Comisia menționează că, prin plata cupoanelor nu s-a respectat acest principiu, și că sumele ar trebui compensate printr-o restructurare mai profundă (55).
(242)
Comisia consideră că procesul amplu de restructurare a băncii poate fi suficient pentru a compensa absența partajării sarcinilor.
(243)
Cu toate acestea, din moment ce banca este în proces de vânzare, este necesară o restricționare a opțiunilor de salvare până la 31 decembrie 2016, pentru a se asigura nivelul minim de partajare a sarcinilor din partea deținătorilor de capital ai băncii.
(244)
În acest sens, Comisia apreciază angajamentul Portugaliei, al Banco BIC și al entității combinate de a nu își exercita până la 31 decembrie 2016 drepturile de salvare în legătură cu datoriile subordonate emise de BPN înainte de data vânzării, pentru a contribui la procesul de restructurare al BPN.
(245)
Comisia menționează că remunerarea fiecărei măsuri de sprijin specificate la considerentele (182)-(185) de mai sus, în special garanțiile, infuzia de capital și transferul activelor la SVDS-uri, nu sunt conforme cu comunicările relevante ale Comisiei.
(246)
Garanțiile de stat au fost evaluate la 20 bps, mult sub nivelul rezultat în urma aplicării normelor Comisiei privind remunerarea garanțiilor de stat pentru obligațiile emise de instituțiile financiare.
(247)
Injecția de capital de 600 de milioane EUR în BPN din februarie 2012 nu conține în mod evident remunerarea conformă cu Comunicarea privind recapitalizarea. Într-adevăr, autoritățile portugheze nu se așteaptă la o remunerare pentru injecția de capital. De fapt, capitalul a fost acordat pentru a permite vânzarea băncii la un preț negativ.
(248)
În ceea ce privește transferul activelor la SVDS-uri la valoarea contabilă, Comisia recunoaște că, teoretic, transferul către cele trei SVDS-uri are rolul de a proteja viabilitatea BPN și de a permite vânzarea băncii, însă transferul la valoarea contabilă implică un ajutor care nu respectă principalele cerințe CAD. În special, faptul că transferul se realizează la valoarea contabilă, cu mult peste valoarea economică reală și nu s-a menționat remunerarea statului. CAD recunoaște că o restructurare profundă poate compensa posibilele neconformități cu criteriile principale ale comunicării, inclusiv cele referitoare la evaluarea prețului. Faptul că s-a efectuat o restructurare profundă a BPN este un element care poate permite Comisiei să considere măsura compatibilă cu Comunicarea privind activele depreciate. Prin urmare, transferul activelor la SVDS-uri poate fi evaluat împreună cu celelalte măsuri în favoarea BPN și ca parte a unei restructurări mai ample.
(249)
La punctul 25 din Comunicarea privind restructurarea se prevede că orice derogare de la o partajare corespunzătoare a sarcinilor ex ante, care ar fi putut fi acordată în mod excepțional în etapa de salvare din motive legate de stabilitate financiară, trebuie compensată printr-o contribuție mai mare într-o etapă ulterioară a restructurării, de exemplu sub forma unor clauze de recuperare (claw-back) și/sau printr-o restructurare mai amplă, inclusiv măsuri suplimentare de limitare a denaturării concurenței.
(250)
Comisia consideră că restructurarea BPN este suficient de amplă. Mai întâi se menționează faptul că banca este de dimensiuni mici. În urma restructurării BPN va dispărea ca bancă independentă. Activitatea bancară destinată operațiunilor cu amănuntul, care va fi preluată de BIC, are un bilanț cu 35 % mai mic față de cel al BPN înainte de naționalizare. Operațiunile și activitățile fără legătură cu sectorul operațiunilor bancare cu amănuntul au fost eliminate total.
(251)
Prin urmare, Comisia poate concluziona că partajarea sarcinii este corespunzătoare în perspectiva unei restructurări mai ample a BPN.
6.3.3 Măsuri de limitare a denaturării concurenței
(252)
În ceea ce privește măsurile de limitare a denaturării concurenței, Comunicarea privind restructurarea prevede că natura și forma acestui tip de măsuri vor depinde de cuantumul ajutorului și de condițiile și circumstanțele în care acesta a fost acordat, precum și de caracteristicile pieței(piețelor) pe care beneficiarul va activa.
(253)
Deși cuantumul ajutorului primit de BPN este semnificativ, se va ține cont de dimensiunile mici ale BPN. După cum se menționează la punctul 32 din Comunicarea privind restructurarea, Comisia va analiza efectele potențiale ale ajutorului pe piețele pe care banca beneficiară va activa după restructurare. În primul rând, se va examina dimensiunea și importanța relativă a băncii pe piață, după ce instituția devine viabilă.
(254)
În acest scop, Comisia menționează că BPN nu își va continua activitatea ca aceeași entitate economică dinainte de intervenția statului (56). Banca a fost supusă naționalizării și unei restructurări profunde. Drept urmare, pe piață va concura ca o bancă de dimensiuni mult mai mici.
(255)
BPN a fost a șaptea cea mai mare instituție bancară din Portugalia, din punct de vedere al dimensiunii bilanțului la sfârșitul anului fiscal 2008. De la naționalizare, dimensiunea bilanțului s-a redus, în special în urma fluxurilor de ieșire la depozite. La mijlocul anului 2011 se situa pe locul 12, cu o cotă de piață mai mică de 1 % atât la depozite, cât și la împrumuturi. Depozitele și împrumuturile abia dacă s-au înjumătățit în perioada 2008-2011.
(256)
În observațiile la Decizia din 24 octombrie 2011, Portugalia a declarat mai întâi că BPN deținea o cotă de piață de aproximativ [1-2]%, chiar și înainte de naționalizare. Apoi, după naționalizare, BPN a fost restructurată semnificativ și dimensiunile s-au redus în continuare. În al treilea rând, chiar și după fuziunea cu BIC, noua entitate va deține mai puțin de [ 1]% din cota de piață în Portugalia, deoarece în prezent BPN deține o cotă de piață de aproximativ [ 1]% atât pentru credite la clienți, cât și pentru depozite, iar cota deținută de BIC se situează la [ 1]% pentru împrumuturi și la [ 1]% pentru depozite.
(257)
Comisia mai menționează că vânzarea societății bancare prin procedură de licitație a oferit concurenților posibilitatea de a achiziționa marca BPN și activitatea acesteia, limitând astfel denaturarea concurenței.
(258)
De asemenea, Comisia aprobă politica de acordare a dividendelor, astfel cum e descrisă la considerentul (56) (xiii).
(259)
În plus, la punctul 44 din Comunicarea privind restructurarea se menționează și faptul că băncile nu ar trebui să invoce ajutorul de stat ca un avantaj competitiv atunci când își promovează produsele financiare. Comisia consideră drept un element pozitiv angajamentul Portugaliei ca BIC să nu menționeze folosirea ajutoarelor de stat în campaniile de promovare și în comunicarea cu investitorii.
(260)
În Decizia din 24 octombrie 2011, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că măsurile prezentate ar fi suficiente, dacă se ține cont de cuantumul ajutorului și de faptul că BPN a beneficiat de o recapitalizare, de garanții și măsuri privind activele depreciate, care nu au fost remunerate în conformitate cu cerințele din comunicările relevante.
(261)
Comisia a menționat, în special, faptul că banca va activa pe piață cu o rată inițială a capitalului de bază de nivel 1 de [10-18]%, cu mult peste nivelurile minime de 9 % impuse pentru sfârșitul anului 2011 și de 10 % pentru sfârșitul anului 2012.
(262)
În plus, BIC a solicitat dreptul de a revinde în termen de […] luni creditele neperformante pentru cel puțin […] zile (până la […]% din valoarea nominală totală a portofoliului). A mai solicitat și menținerea unei linii de finanțare de la CGD sub două forme. În prima formă se menține linia de finanțare a programului de efecte de comerț de maximum [150-500] de milioane EUR cu o garanție de stat pentru trei ani și angajamentul CGD de a menține condițiile liniei de finanțare până la […]. În a doua formă, CGD acordă o nouă linie de finanțare de maximum [150-350] milioane EUR pentru a compensa o diminuare a depozitelor sub 1,8 miliarde EUR, cu o remunerarea de Euribor +[…] bps.
(263)
Aceste măsuri garantează că ajutoarele de stat nu sunt utilizate de entitatea combinată pentru a se extinde în detrimentul concurenților și că denaturările concurenței cauzate prin acordarea ajutorului sunt soluționate în mod corespunzător.
(264)
Dată fiind situația tensionată a pieței și condițiile aspre impuse de Portugalia în sectorul bancar datorită evenimentelor care au dus la semnarea MdI, Comisia consideră că aceste linii de finanțare vor influența mult proporția în care entitatea combinată va putea să concureze pe piață contra altor actori care nu au primit ajutoare de stat.
(265)
Prin urmare, ajutorul de stat poate fi considerat compatibil numai dacă se iau măsuri care să garanteze că ajutorul de stat nu este utilizat în detrimentul concurenților, dintre care unii nu au beneficiat de sprijin din resurse publice. Ar trebui să se mențină condițiile de concurență egală între băncile care au beneficiat de sprijin din resurse publice și cele care nu au primit ajutoare. Ajutoarele de stat nu ar trebui să slăbească stimulentele pentru concurenții care nu au beneficiat de ajutoare sau să creeze barierele la intrarea pe piață care să submineze activitatea transfrontalieră.
(266)
Trebuie să se garanteze că entitatea combinată nu beneficiază de un avantaj competitiv care decurge din schimbarea riscului de lichiditate către stat și din fuziunea de capital.
(267)
Mai întâi, Comisia consideră că, pentru a limita denaturările între concurenți, care rezultă din faptul că banca va avea un nivel de capital mai mare decât cerințele minime (vezi alineatul (261)), reducerea APR-ului în urma restituirii împrumuturilor la stat ar trebui să fie însoțită de o reducere de capital proporțională. Prin urmare, angajamentul Portugaliei în ceea ce privește nivelul maxim de capital al BPN este necesar pentru a garanta compatibilitatea ajutorului pentru restructurare cu piața internă.
(268)
În al doilea rând, Comisia consideră că durata liniei de credit de [150-500] milioane EUR în legătură cu programul de efecte de comerț al BPN ar trebui limitată la o perioadă de […] ani. Mai mult, remunerarea pentru a doua linie de finanțare ar trebui să fie mai apropiată de condițiile pieței și să fie stabilită la Euribor +[…] bps. În același timp, până la 31 decembrie 2016 Portugalia ar trebui să solicite aprobarea în avans din partea Comisiei pentru acordarea de linii de finanțare sau de garanții din partea CGD sau a statului, pentru a garanta că nu se vor evita acele limite. În acest sens, Comisia ia în considerare angajamentele Portugaliei cu privire la limitarea liniilor de finanțare; acestea sunt necesare pentru a asigura compatibilitatea pe piața internă a ajutorului pentru restructurare.
(269)
În al treilea rând, Comunicarea privind restructurarea impune o restricție privind achizițiile pentru a nu denatura concurența. La alineatele 39 și 40 din această comunicare se explică faptul că „ajutoarele de stat nu trebuie să fie folosite în detrimentul concurenților, care nu beneficiază de un sprijin similar din resurse publice“ și că „băncile nu ar trebui să utilizeze ajutoarele de stat pentru a achiziționa activități comerciale concurente“. Comisia agreează angajamentul Portugaliei, menționat la alineatul (236) de a impune o restricție privind achizițiile până la 31 decembrie 2016.
(270)
În ultimul rând, dreptul BIC de a restitui statului creditele neperformante ar trebui să se încheie la […], dar nu mai târziu de […] luni după data vânzării. Comisia consideră că BIC a avut posibilitatea de a evalua împrumuturile BPN de la deschiderea licitației și, mai ales, după semnarea acordului cadru la 9 decembrie 2011. În plus, portofoliul de împrumuturi a fost deja curățat de două ori: odată cu transferul împrumuturilor cel mai puțin performante la SVDS-uri în decembrie 2010 și ulterior de BIC, când cumpărătorul a solicitat să restituie statului împrumuturi suplimentare pentru a respecta cerința de rată minimă LTD de [110-150]%.
(271)
Comisia menționează că orice alte posibilități de restituire ar plasa BIC într-o poziție protejată de riscul înrăutățirii situației economice. Orice „neperformanță“ ulterioară ar fi susceptibilă să reflecte înrăutățirea situației economice și, astfel, ar afecta sectorul bancar în ansamblu. Dreptul acordat BIC de a restitui statului creditele neperformante denaturează concurența, întrucât nicio altă bancă nu va beneficia de această posibilitate. Prin urmare, oportunitatea de restituire ar trebui redusă până cel târziu la […]. În acest sens, Comisia salută angajamentul Portugaliei de a respecta termenul de […].
6.3.4 Concluzii
(272)
În condițiile în care toate angajamentele din secțiunea 5.2 sunt puse în aplicare corect, Planul de restructurare din ianuarie 2012 furnizează dovezi suficiente că viabilitatea pe termen lung a entității combinate a fost restabilită, că s-a atins un nivel suficient de partajare a sarcinii și că s-au luat măsuri adecvate de limitare a denaturărilor concurenței. Prin urmare, Comisia poate declara că Planul de restructurare din ianuarie 2012 este conform cu Comunicarea privind restructurarea.
6.3.5 Monitorizare
(273)
La punctul 46 din Comunicarea privind restructurarea se menționează că, pentru a verifica dacă planul de restructurare este pus în aplicare în mod corespunzător, este necesar ca statul membru să transmită cu regularitate rapoarte detaliate. În consecință, Portugalia ar trebui să transmită Comisiei astfel de rapoarte la fiecare șase luni, începând cu data prezentei decizii.
7. Concluzie
(274)
Comisia regretă faptul că Portugalia a acordat în mod ilegal ajutorul de stat menționat la secțiunea 6.1.2 „Cuantificarea ajutorului de stat“, încălcând dispozițiile articolului 108 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, ajutorul, împreună cu celelalte măsuri de sprijin analizate în prezenta decizie, pot fi considerate compatibile dacă se pun în aplicare angajamentele din secțiunea 5.2,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
1. Măsurile următoare acordate de Portugalia constituie ajutoare de stat:
i.
împrumuturi acordate de CGD înainte de naționalizare;
ii.
împrumuturi și linii de finanțare prin lichidități acordate de CGD în favoarea BPN după naționalizare și înainte de vânzare, cu sau fără o garanție de stat explicită;
iii.
transferul activelor de la BPN la SVDS-uri la valoarea contabilă înainte și după vânzarea băncii;
iv.
injecția de capital efectuată de stat la 15 februarie 2012;
v.
linii de finanțare prin lichidități acordate de CGD și care au fost solicitate de BIC pentru entitatea combinată;
vi.
dreptul BIC de a transfera statului depozite evaluate peste […] bps sau de a solicita statului să remunereze diferența; și
vii.
transferul către stat al costurilor aferente riscurilor de litigiu.
2. Măsurile de sprijin menționate la alineatul (1) sunt compatibile cu piața internă din punct de vedere al angajamentelor stabilite în secțiunea 5.2.
Articolul 2
În termen de două luni de la data notificării prezentei decizii, Portugalia informează Comisia cu privire la măsurile pe care le-a adoptat pentru a se conforma prezentei decizii. În plus, Portugalia prezintă rapoarte detaliate privind măsurile adoptate pentru a se conforma deciziei, după șase luni de la data prezentei decizii.
Articolul 3
Prezenta decizie se adresează Portugaliei.
Adoptată la Bruxelles, 27 martie 2012.