РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 349/2012 НА СЪВЕТА
от 16 април 2012 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на винена киселина с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Предходни разследвания и действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 130/2006 (2) („първоначалният регламент“) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито, вариращо между 0 и 34,9 %, върху вноса на винена киселина с произход от Китайската народна република („Китай“). Припомня се, че ставката на окончателното антидъмпингово мито, наложено върху вноса на винена киселина, произведена от китайския производител износител Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. („Hangzhou Bioking“), бе 0 %, докато за други китайски производители износители ставката на митото варираше между 4,7 и 34,9 %.
(2)
На 22 февруари 2008 г. вследствие на преразглеждане, открито съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, Съветът, с Регламент (ЕО) № 150/2008 (3), измени обхвата на посочените по-горе мерки.
(3)
На 16 април 2012 г. вследствие на преразглеждане на съществуващите мерки, приложими по отношение на Hangzhou Bioking, открито въз основа на член 2, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1515/2001, с оглед на доклада на Апелативния орган на СТО, озаглавен „Мексико - окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на говеждо месо и ориз“ (4), в който в параграфи 305 и 306 се посочва, че производител износител, за който по време на първоначално разследване не е установено, че е упражнявал дъмпинг, трябва да бъде изключен от обхвата на окончателната мярка, наложена вследствие на такова разследване, и не може да бъде предмет на административно преразглеждане или на преразглеждане с оглед на промяна в обстоятелствата, Съветът, с Регламент (ЕС) № 332/2012 (5), измени мерките по отношение на Hangzhou Bioking.
(4)
Разследването, което доведе до мерките, наложени с първоначалния регламент, ще бъде наричано по-долу „първоначалното разследване“.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(5)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (6) на действащите антидъмпингови мерки, на 27 октомври 2009 г. Комисията получи искане за откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от следните производители („заявителите“): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. и Comercial Quimica Sarasa SL, които представляват голям дял, в настоящия случай над 50 %, от общото производство на винена киселина в Съюза.
(6)
Искането се основаваше на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките, наложени върху вноса на винена киселина с произход от Китай, вероятно ще доведе до продължаване на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(7)
Като установи след обсъждане с Консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 26 януари 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7), че открива преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент („известието за откриване“).
4. Успоредно разглеждани процедури
(8)
На 29 юли 2011 г. Комисията обяви откриването на антидъмпингова процедура (8) съгласно член 5 по отношение на вноса на винена киселина с произход от Китай, ограничена до един китайски производител износител, Hangzhou Bioking.
(9)
В същия ден Комисията обяви откриването на частично междинно преразглеждане (9) съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент на антидъмпинговите мерки, приложими върху вноса на винена киселина с произход от Китай, ограничено до прегледа на дъмпинга по отношение на двама китайски производители износители, а именно Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City и Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Разследване
5.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(10)
Разследването на продължаването на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2010 г. до 31 декември 2010 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“). Прегледът на тенденциите, необходими, за да се направи оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглежданият период“).
5.2. Страни, засегнати от разследването
(11)
Комисията уведоми официално за откриването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите от Съюза, за които се знаеше, че са засегнати, и представителите на засегнатата държава износител.
(12)
На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за откриване.
(13)
С оглед на видимо големия брой производители износители от Китай, несвързани вносители в Съюза и производители от Съюза, участващи в разследването, в известието за откриване беше предвидена представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима представителна извадка и ако това е така - да подбере извадка, съгласно член 17 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят своя интерес в срок 15 дни от публикуването на известието за откриване и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за откриване.
(14)
С оглед на получените отговори бе решено да се подбере представителна извадка по отношение на производителите от Съюза. Несвързани вносители в Съюза не оказаха съдействие на разследването. По отношение на производителите износители от Китай само двама производители износители изразиха готовност да съдействат на разследването. Затова бе решено, че по отношение на производителите износители не е необходимо изготвяне на представителна извадка.
(15)
Шестима производители от Съюза предоставиха информацията, поискана в известието за откриване, и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от производителите от Съюза, Комисията изготви представителна извадка от четирима производители, които бяха определени за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на продажбите на сходния продукт в Съюза. Техният общ обем на продажбите е представлявал 61 % от обема на продажбите на пазара на Съюза.
(16)
Отговори на въпросника бяха получени от четиримата производители от Съюза, включени в представителната извадка, двама ползватели от Съюза и двама производители износители от Китай. Освен това двама оказали съдействие производители от Съюза предоставиха исканите общи данни за целите на анализа на вредата.
(17)
Износът на дружеството Hangzhou Bioking, чийто индивидуален дъмпингов марж по време на първоначалното разследване бе нула, бе изключен от анализа на дъмпинга и на вредата, в това число и на вероятността от продължаване на дъмпинга и на риска от повтаряне на вредата в резултат от дъмпингов внос. Анализът при настоящото преразглеждане следователно се основаваше на износа на разглеждания продукт от Китай за Съюза по време на РПП, с изключение на износа на производителя Hangzhou Bioking, наричан в настоящия регламент „износът, предмет на мерките“.
(18)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и за определяне на интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
Comercial Quimica Sarasa SL,
-
Alcoholera Vinícola Europea S.A.,
-
Distillerie Mazzari S.p.a.,
-
Distillerie Bonollo S.p.a.;
б)
производители износители от Китай:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd,
-
Ninghai Organical Chemical Factory;
в)
Ползватели:
-
Danisco A/S,
-
Kerry (NL) B.V.;
г)
производител в държавата аналог:
-
Tarcol S.A., Аржентина.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(19)
Продуктът, засегнат от настоящото преразглеждане, е същият като този, определен в Регламент (ЕО) № 150/2008, с който бе променен обхватът на първоначалните мерки, установени с първоначалния регламент, както бе обяснено по-горе. Разглежданият продукт е винена киселина, с изключение на „D“ винена киселина с отрицателна оптична ротация от най-малко 12,0 градуса, измерена във воден разтвор в съответствие с метода, описан в Европейската фармакопея, с произход от Китай, класифициран понастоящем под код по КН ex 2918 12 00 (код по ТАРИК 2918120090) („разглежданият продукт“).
(20)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди, че както при първоначалното разследване, разглежданият продукт, внесен на пазара на Съюза, и продуктите, произвеждани и продавани от производителите износители на вътрешния пазар, както и продуктите, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза („сходният продукт“), имат едни и същи основни физически и химически характеристики и приложения. Следователно тези продукти се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(21)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(22)
Както бе посочено в съображение 13, в известието за откриване бе предвидено изготвянето на представителна извадка с оглед на потенциално големия брой производители износители, участващи в настоящото преразглеждане. От 20 известни производители износители само две дружества - и двете, ползващи се от третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), заявиха своя интерес и се съгласиха да окажат съдействие. Тези две дружества обхващат по-голяма част от вноса на разглеждания продукт от Китай в Съюза по време на РПП, с изключение на износа от страна на дружество Hangzhou Bioking, чийто индивидуален дъмпингов марж по време на първоначалното разследване бе нула.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Държава аналог
(23)
Тъй като Китай е държава с икономика в преход, съгласно разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), се определя въз основа на цените или на конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(24)
Както при първоначалното разследване, и в известието за откриване Аржентина бе предложена за държава аналог с цел определянето на нормалната стойност. Заинтересованите страни бяха приканени да изразят становището си относно целесъобразността на този избор.
(25)
Един промишлен потребител на винена киселина изтъкна някои ограничения, свързани с избора на Аржентина за пазар аналог, като заяви, че тази държава следва да не е единствената референтна държава за определянето на нормалната стойност. Засегнатата страна повдигна по-конкретно въпроса с предполагаемите разлики в производствения процес между Китай и Аржентина, ограниченото количество годишна продукция в сравнение с продукцията в световен мащаб и колебанията на обменните валутни курсове. Нито едно от тези твърдения не бе обаче подкрепено от писмени доказателства.
(26)
Във всеки случай разликата в производствените процеси в Аржентина и Китай и тяхното отражение върху изчисляването на себестойността и оценката на разглеждания продукт вече бяха внимателно разгледани по време на първоначалното разследване и се стигна до заключението, че те не променят сравнимостта на продуктите, определени за сходни. Тъй като твърдението на промишления потребител не добави нова информация и не бе подкрепено с доказателства, доводът бе отхвърлен. Следователно констатациите от настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките потвърждават констатациите на първоначалното разследване, а именно че разликите в производствения процес нямат отражение върху сравнимостта на продуктите.
(27)
Ограниченият размер на годишното производство в Аржентина в сравнение със световния пазар на винена киселина не е подходящ аргумент при оценката на това дали конкретен пазар е подходящ за определянето на нормалната стойност на пазар аналог. Действително разследването потвърди, че Аржентина е отворен и конкурентен пазар с поне двама оператори. Въз основа на това доводът се отхвърля.
(28)
Доводът за значително колебание на валутните курсове между регионите не бе обоснован. Освен това при разследването на място не бяха събрани данни, които да свидетелстват за нарушаване на валутните курсове между регионите. Въз основа на това и този довод се отхвърля.
(29)
Поради това по време на първоначалното разследване бе направено заключението, че Аржентина е подходяща държава аналог, на базата на която ще бъде определена нормалната стойност.
(30)
Установена бе връзка с две известни аржентински дружества, но само едно от тях се съгласи да окаже съдействие, да отговори на въпросника и да приеме посещение на място. Данните, които това дружество предостави, бяха използвани за определянето на нормалната стойност.
2.2. Нормална стойност
(31)
За двете дружества, на които по време на първоначалното разследване бе предоставено ТДПИ, нормалната стойност бе определена на базата на съответните им данни. В съответствие с член 2 от основния регламент Комисията провери дали продажбите на винена киселина на независими клиенти на вътрешния пазар са били представителни по време на РПП, т.е. дали обемът на продажбите на продукта, предназначен за вътрешно потребление, представлява 5 % или повече от износа им на разглеждания продукт в Съюза.
(32)
За едно дружество, на което бе предоставено ТДПИ, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана, тъй като обемът на продажбите на вътрешния пазар не беше достатъчен, за да се приемат продажбите за представителни, както е пояснено в съображение 31. Поради това определената нормална стойност бе изчислена на базата на производствените разходи на дружеството и на разходите по реализацията, на общите и административните разходи и на печалбата, реализирана от продажби на вътрешния пазар при обичайни търговски условия.
(33)
За другото дружество, на което е предоставено ТДПИ, нормалната стойност бе определена въз основа на цените, заплатени от независими клиенти в държавата износител, тъй като продажбите на вътрешния пазар са били представителни и извършени при обичайни търговски условия.
(34)
Що се отнася до дружествата, на които при първоначалното разследване не беше предоставено ТДПИ съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, нормалната стойност беше определена въз основа на информацията, получена от оказалия съдействие производител износител в държавата аналог.
(35)
Поради това продажбите на независими клиенти на вътрешния пазар на държавата аналог също бяха оценени в съответствие с критерия, определен в член 2 от основния регламент. Комисията можа да потвърди, че тези продажби са били извършени в достатъчни количества и при обичайни търговски условия и следователно могат да бъдат използвани за определянето на нормалната стойност за дружествата, на които не е предоставено ТДПИ.
2.3. Експортна цена
(36)
Всички експортни продажби за Съюза на оказалите съдействие производители износители са били извършени пряко на независими клиенти, установени в Съюза. Експортната цена бе определена въз основа на действително платените или платимите цени съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
(37)
За експортната цена на всички други производители, установени в Китай, информация бе събрана от статистическите данни за вноса, достъпни в член 14, параграф 6 от базата данни.
2.4. Сравнение
(38)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завод.
(39)
За да може да се направи обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена на оказалите съдействие производители износители в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент, бяха отчетени, под формата на корекции, някои разлики по отношение на транспортирането, застраховането, таксите и разходите за кредити, които засягаха цените и съпоставимостта на цените.
(40)
За да се направи обективно сравнение между нормалната стойност франко завода в държавата аналог и експортната цена, посочена в съображение 37, експортните цени CIF бяха коригирани до ниво франко завода въз основа на данните, събрани по време на проверките на място.
2.5. Дъмпингов марж
(41)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, дъмпинговият марж бе установен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(42)
За оказалите съдействие производители износители, на които бе предоставено ТДПИ по време на първоначалното разследване, това сравнение показа, че тези дружества са продължили да упражняват дъмпинг, макар и на малко по-ниско равнище.
(43)
Изчисленото остатъчно мито показа значително равнище на дъмпинг, което дори е по-високо от наблюдаваното по време на първоначалното разследване.
3. Вероятност от продължаване на дъмпинга
(44)
След като беше анализирано наличието на дъмпинг по време на РПП, беше проучена също така вероятността за продължаване на дъмпинга.
(45)
В това отношение бяха анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос от Китай, производственият капацитет и неизползваният производствен капацитет в Китай, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари.
3.1. Обем и цени на дъмпинговия внос от Китай
(46)
След налагането на окончателни мерки през януари 2006 г., дъмпинговият внос от Китай продължи да нараства, като от 3 034 метрични тона (МТ) през 2007 г. нарасна до 3 649 МТ през РПП, което представлява приблизително 20-процентно увеличение. Успоредно с това пазарният дял на дъмпинговия внос от Китай е нараснал с 1 процентен пункт през разглеждания период - от 12,6 % през 2007 г. до 13,5 % през РПП.
(47)
През същия период цените на дъмпинговия внос от Китай са останали сравнително стабилни, като в периода между 2007 и 2008 г. са се увеличили с 12,6 %, след което през 2009 г. и РПП са отбелязали постоянен спад, като през РПП са достигнали равнището от 2007 г.
3.2. Производствен капацитет и неизползван производствен капацитет в Китай
(48)
Що се отнася до общия производствен капацитет за производството на винена киселина в Китай, различни източници на общественодостъпна информация (10) свидетелстват за производствен капацитет, който съществено надхвърля търсенето на китайския вътрешен пазар.
(49)
Общият производствен капацитет на Китай е оценен на около 25 000 МТ, с оглед на информацията, получена на място по време на разследването и в резултат на пазарни проучвания (11). Китайският пазар е малък в сравнение с наличния капацитет в Китай, където потреблението се изчислява на 5 000 МТ.
(50)
Освен това са налице ясно изразени индикации, че капацитетът на Китай надвишава 25 000 МТ. Общият капацитет на двамата оказали съдействие китайски износители се е увеличил с повече от 200 %, ако се сравнят данните от първоначалния ПР до настоящия РПП. Съответният неизползван производствен капацитет е бил около 20 % от общия капацитет по време на РПП.
(51)
Освен това информацията, събрана от откъси от докладите, посочени по-горе в съображение 48, както и общественодостъпната информация показват, че през 2007 г. са били установени поне двама нови производители на винена киселина.
(52)
Въз основа на това става ясно, че капацитетът на Китай не е съразмерен с вътрешното потребление, което потвърждава очевидната необходимост на китайските производители да увеличат позициите си на пазарите за износ.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза и на други трети пазари
(53)
От информацията, събрана от оказалите съдействие китайски дружества, равнището на цените за трети държави е в съответствие с равнището на цените, които те биха могли да получат на пазара на Съюза. Както бе посочено по-горе, на китайския вътрешен пазар е налице значителен производствен свръхкапацитет, което предполага силна логична необходимост от намиране на привлекателни пазари, които да абсорбират този излишък от производствен капацитет.
(54)
Пазарът на Съюза несъмнено е най-големият в света, като потреблението в него достига до около 40 % от потреблението на винена киселина в световен мащаб и продължава да нараства, както е посочено в съображение 60. Също така е ясно на базата на информацията, събрана по време на разследването, че китайските дружества са показали голям интерес към увеличаване на присъствието си на най-големия пазар на света и към запазване на значителен пазарен дял в Съюза.
4. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(55)
С оглед на констатациите, описани по-горе, може да се заключи, че значителен обем на вноса от Китай все още е на дъмпингови цени и има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга. Предвид потенциалния неизползван капацитет в Китай, в това число и новите производители, появили се на китайския пазар, и факта, че пазарът на Съюза е най-големият пазар в света, с атрактивно равнище на цените, може да се заключи, че има вероятност китайските износители да увеличат износа си за Съюза на дъмпингови цени, ако бъде позволено антидъмпинговите мерки да отпаднат.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(56)
През РПП сходният продукт е бил произвеждан от девет производители в Съюза. Шестима от тези девет производители оказаха пълно съдействие на разследването, като подадоха формуляри за изготвяне на представителна извадка и поискаха да бъдат включени в представителната извадка. Беше установено, че тези шестима производители съставляват основна част, в случая повече от 73 %, от общото производство на сходния продукт в Съюза. Както е посочено в съображение 57 по-долу, 9-те производители, които предоставиха данните, посочени в искането за преразглеждане, се наричат по-долу „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(57)
За целта на анализа на вредата показателите за вреда бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, използване на капацитета, производителност, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от производителите, които се представиха в рамките на процедурата по изготвяне на представителна извадка, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана приблизителна оценка, направена въз основа на данните от искането за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (средни единични цени, складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) бе направен въз основа на информацията, предоставена от включените в представителната извадка производители от Съюза.
(58)
Посочва се, че пазарът на винена киселина на Съюза се характеризира с относително малък брой производители, основно малки и средни предприятия, установени в Италия и Испания. С изключение на един производител, установен в Испания, който произвежда само винена киселина, всички други производители са вертикално интегрирани, като тяхната основна дейност е производството на алкохол от винена утайка, процес, при който винената киселина е вторичен продукт.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на пазара на Съюза
(59)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза, осъществени на пазара на Съюза, на базата данни за китайския износ и на данните на Евростат за обема на вноса на пазара на Съюза, а по отношение на другите производители от Съюза - чрез приблизителни оценки, направени въз основа на искането за преразглеждане.
(60)
Потреблението на винена киселина в Съюза е нараснало с 11 % между 2007 г. и РПП. По-конкретно търсенето е спаднало с 15 % между 2007 и 2009 г. Въпреки това по време на РПП потреблението на Съюза е достигнало 29 964 тона, което представлява значителен ръст - с 26 процентни пункта спрямо предходната година. Този ръст се обяснява с голямата еластичност на цените на винената киселина. Действително, когато цените са ниски, какъвто е бил случаят през РПП, винената киселина може да се използва за допълнителни приложения, като заместител на други химични продукти, използвани като суровини, например лимонената и ябълчната киселина, и по този начин да доведе до повишаване на потреблението на Съюза.
Таблица 1
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Общо потребление на ЕС (в тонове)
26 931
25 333
22 983
29 964
Индекс
100
94
85
111
Източник: отговори на въпросника, база данни за китайския износ, данни на Евростат.
2. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Китай
2.1. Обем и пазарен дял
(61)
Обемът на целия внос на разглеждания продукт от Китай в Съюза е нараснал през разглеждания период с 45 %. През РПП той е достигнал 8 495 тона, което съответства на пазарен дял от 28,4 %.
(62)
Обемът на вноса на винена киселина от китайски износители, по отношение на които се прилагат антидъмпингови мерки в Съюза, е нараснал с 20 % и е достигнал 3 649 тона по време на РПП, което съответства на пазарен дял от 12,2 %, в сравнение с 11,3 % в началото на разглеждания период. Останалият внос (4 846 тона) е бил направен от китайски износител, по отношение на който се е прилагало нулево мито, който също е увеличил своя дял от общия китайски износ за Съюза по време на разглеждания период (+ 9 процентни пункта).
Таблица 2
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем на вноса от Китай, предмет на мерки (в тонове)
3 035
3 042
2 945
3 649
Индекс = 100
100
100
97
120
Пазарен дял на вноса от Китай, предмет на мерки
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Индекс = 100
100
106
113
107
2.2. Цени и подбиване на цените
(63)
Таблицата по-долу показва развитието на средните CIF цени на границата на ЕС на вноса от Китай, предмет на мерки, и съответните средни продажни цени на промишлеността на Съюза.
Таблица 3
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Цена на вноса от Китай, предмет на мерки (EUR/тон)
1 834
2 060
1 966
1 819
Индекс = 100
100
112
107
99
Източник: отговори на въпросника, член 14, параграф 6 от базата данни.
(64)
Средната единична продажна цена на китайския износ, предмет на мерки на равнище CIF, по време на РПП е достигнала 1 819 EUR/MT, което по време на разглеждания период съответства на увеличение в размер от 20 %.
(65)
По отношение на продажната цена на винена киселина на пазара на Съюза по време на РПП бе направено сравнение между цените на винената киселина, произвеждана и продавана от промишлеността на Съюза, и тези на вноса от Китай, предмет на мерки. Съответните продажни цени на промишлеността на Съюза бяха цените за независими клиенти, коригирани при необходимост до равнище франко завод, т.е. без да включват транспортните разходи в Съюза и след приспадане на отстъпките и рабатите. Тези цени бяха сравнени с продажните цени, практикувани от посочените по-горе китайски производители износители, без отстъпките, и коригирани при необходимост до CIF цената на границата на ЕС, съответно коригирана за отчитане на разходите за освобождаване от митница и разходите след вноса. Среднопретеглената продажна цена на Съюза по време на РПП е била 2 496 EUR/MT.
(66)
Сравнението по видове показа, че по време на РПП вносът на разглеждания продукт от Китай, предмет на мерки, е бил продаван в Съюза на цени, които значително са подбивали цените на промишлеността на Съюза, с 32,6 %, изразено като процент от последните.
3. Внос от други трети държави
(67)
Таблицата по-долу показва развитието на вноса от други трети държави по време на разглеждания период по отношение на обема и пазарния дял, както и средната цена на този внос.
Таблица 4
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем на вноса от други държави (в тонове)
590
135
156
845
Индекс = 100
100
23
26
143
Пазарен дял на вноса от други трети държави
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Индекс = 100
100
24
31
129
Цена на вноса (EUR/тон)
2 503
2 874
2 300
2 413
Източник: Евростат, член 14, параграф 6 от базата данни.
(68)
По време на разглеждания период обемът на вноса на винена киселина в ЕС от други трети държави е нараснал с 43 % и е достигнал 845 тона по време на РПП. Цените на този внос са били относително високи и значително по-високи от съответните цени от Китай и само малко по-ниски от средните цени на промишлеността на Съюза. Въпреки това може да счита, че износът от други трети държави е бил твърде ограничен, тъй като по време на РПП той е представлявал само 2,8 % пазарен дял, независимо от сериозния ръст в проценти в края на разглеждания период.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(69)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент бяха разгледани всички икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
4.1. Предварителни бележки
(70)
С оглед на факта, че по отношение на промишлеността на Съюза е използвана представителна извадка, за да се направи анализ на вредата, показателите за вреда бяха установени на две равнища, както е посочено в съображение 57 по-горе.
4.2. Макроикономически елементи
а) Производство
(71)
Производството на Съюза се е увеличило с 5 % в периода от 2007 г. до РПП. По-конкретно то се е увеличило с 19 процентни пункта между 2009 г. и РПП до 30,5 хиляди МТ, след значителен спад с 14 %, отбелязан между 2007 и 2009 г. По-високите равнища на производство са позволили на промишлеността на Съюза да овладее повишението на производствените разходи и са оказали положително въздействие върху цялостната рентабилност на промишлеността на Съюза.
Таблица 5
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
29 000
27 500
25 000
30 588
Индекс = 100
100
95
86
105
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(72)
Производственият капацитет на производителите от Съюза е намалял с 2 % през разглеждания период.
(73)
През 2007 г. използването на капацитета е било 63 %, през 2009 г. е спаднало до 56 %, а през РПП е достигнало 68 %. По-ниското равнище на използване на капацитета през 2009 г. е отразило негативното въздействие на кризата. Използването на общия капацитет е нараснало с 8 % по време на разглеждания период, което е допринесло за допълнително намаляване на фиксираните разходи.
Таблица 6
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
46 000
46 000
45 000
45 000
Индекс = 100
100
100
98
98
Използване на капацитета
63 %
60 %
56 %
68 %
Индекс = 100
100
95
88
108
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
в) Обем на продажбите
(74)
По време на РПП обемът на продажбите на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза се е увеличил слабо с 1 %. Първо той е намалял с 11 % между 2007 и 2008 г., след което през 2009 г. се е понижил с още 9 %, но в края на разглеждания период е достигнал почти същото равнище като в началото на разглеждания период, което свидетелства за големи колебания, дължащи се основно на икономическата криза през 2008 и 2009 г.
Таблица 7
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Продажби на несвързани страни в Съюза (в тонове)
20 489
18 165
16 709
20 623
Индекс = 100
100
89
82
101
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
г) Пазарен дял
(75)
През разглеждания период производителите от Съюза са загубили 7,3 процентни пункта от пазарния си дял, който е намалял от 76,1 % през 2007 г. на 68,8 % през РПП. Тази загуба на пазарен дял отразява факта, че независимо от нарасналото потребление, през разглеждания период продажбите на промишлеността на Съюза не са могли да се увеличат със същото темпо и са останали сравнително стабилни.
Таблица 8
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Пазарен дял на производителите от Съюза
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Индекс = 100
100
94
95
90
Източник: отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане и данни на Евростат.
д) Растеж
(76)
В периода между 2007 г. и РПП потреблението в Съюза се е повишило с 11 %, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е останал стабилен, а пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 10 %. Поради това се достига до заключението, че производителите от Съюза не са могли да се възползват от растежа на пазара.
е) Заетост
(77)
Равнището на трудова заетост на промишлеността на Съюза е намаляло с 28 % в периода между 2007 г. и РПП. По-конкретно броят на заетите лица е намалял значително от 320 през 2007 и 2008 г. на 280 през 2009 г. и на 230 през РПП. Спадът през 2009 г. отразява положените от редица производители от Съюза усилия за преструктуриране.
Таблица 9
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Трудова заетост (брой лица)
320
320
280
230
Индекс = 100
100
100
88
72
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
ж) Производителност
(78)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е нараснала с 47 %. Това представлява отражение на факта, че производството се е увеличило с 5 %, докато равнището на заетостта е спаднало с 28 %, което е знак за повишаване на ефективността на промишлеността на Съюза. Това е особено видно през РПП, когато производството се е увеличило, докато равнището на заетостта е продължило да се понижава, а производителността е била с 48 процентни пункта по-висока в сравнение с 2009 г.
Таблица 10
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производителност (в тонове на заето лице)
90
85
89
132
Индекс = 100
100
94
99
147
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
4.3. Данни, свързани с включените в представителната извадка производители от Съюза
з) Фактори, които засягат продажните цени
(79)
Средните годишни продажни цени на производителите, включени в представителната извадка, на несвързани клиенти на пазара на Съюза са се повишили с 8 % между 2007 и 2009 г., но през разглеждания период са отбелязали 6-процентен спад, тъй като през РПП средната годишна продажна цена е достигнала 2 496 EUR/тон спрямо 2 667 EUR/тон през 2007 г. Наличността на калциев тартрат, който се произвежда от винена утайка и представлява 66 % от общите производствени разходи за винена киселина, варира в зависимост от качеството на реколтата от винено грозде. Поради това благоприятните или неблагоприятните климатични условия имат отражение върху цялостното снабдяване с калциев тартрат, което от своя страна оказва отражение върху средните годишни продажни цени. Следва да се отбележи, че 2007 и 2008 г. не са били благоприятни години, що се отнася до реколтата от винено грозде, което впоследствие е довело до повишаване на разходите за суровини и на продажните цени след производствения период (тъй като тук става въпрос за сезонен продукт, последиците се материализират едва няколко месеца след събирането на реколтата). Обратно на това, 2009 г. е била година с добра реколта от винено грозде, поради което средните годишни продажни цени през РПП са били 14 % по-ниски, отколкото през предходната година.
Таблица 11
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Единична цена на пазара на ЕС (EUR/тон)
2 667
2 946
2 881
2 496
Индекс = 100
100
110
108
94
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
и) Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предходен дъмпинг
(80)
Предвид равнището на дъмпинг, установено по време на настоящото разследване, не бе възможно да се установи пълно възстановяване от предходния дъмпинг и бе счетено, че промишлеността на Съюза остава уязвима за вредоносния ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза. Припомня се, че по време на първоначалното разследване за двамата оказали съдействие китайски производители, на които е било предоставено ТДПИ, бяха установени дъмпингови маржове в размер на 4,7 % и 10,1 %. Дъмпинговият марж за всички други дружества бе 34,9 %. Освен това, както е по-посочено в съображение 7 по-горе, бе открита антидъмпингова процедура, ограничена до един китайски производител износител, Hangzhou Bioking, който не е предмет на мерки, и не може да се изключи възможността посоченият производител износител да е упражнявал дъмпинг. Освен това, както е посочено в съображения 48-54 по-горе, е установена вероятност от продължаване на дъмпинга, основно на базата на наличния производствен свръхкапацитет в Китай и твърде малкия размер на китайския вътрешен пазар. Що се отнася до възстановяването от въздействието на вноса на дъмпингови цени от Китай в миналото, важно е да се припомни, че след налагането на окончателни мерки през януари 2006 г. вносът от Китай, предмет на мерки, е продължил да нараства, както е посочено в съображение 46 по-горе. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за вредоносния ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
й) Складови наличности
(81)
По време на разглеждания период обемът на складовите наличности е останал стабилен, като е отбелязал слабо повишение в размер от 2 %. По-конкретно през 2008 г. той се е увеличил рязко с 65 % като пряка последица от развитието на продажбите, както е посочено в съображение 74 по-горе. Между 2008 г. и РПП обемът на складовите наличности е намалял, тъй като за същия период продажбите на несвързани клиенти са се увеличили.
Таблица 12
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Складови наличности в края на отчетния период (в тонове)
863
1 428
933
879
Индекс = 100
100
165
108
102
Източник: отговори на въпросника.
к) Възнаграждения
(82)
По време на разглеждания период средните разходи за труд са се увеличили с 19 % въпреки усилията, положени от производителите, включени в представителната извадка, за намаляване на разходите за труд, особено по отношение на неквалифицираните работници, което е отразено в намаляването на общата работна ръка, отбелязано в съображение 77 по-горе.
Таблица 13
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Средна заплата (в евро)
28 686
31 871
31 574
34 245
Индекс = 100
100
111
110
119
Източник: отговори на въпросника.
л) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(83)
През разглеждания период рентабилността на продажбите на сходния продукт, осъществени от включените в представителната извадка производители на пазара на Съюза за несвързани клиенти, изразена като процент от нетните продажби, се е увеличила с повече от 6 процентни пункта. По-конкретно рентабилността на включените в представителната извадка производители е намаляла с 3,7 процентни пункта в периода между 2007 и 2008 г. до равнище от 7,7 %, което бе счетено за по-ниско от целевата печалба, и през 2009 г. се е повишила, като през РПП е достигнала 17,6 %.
(84)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността. Тя е намаляла от 36,4 % през 2007 г. на 21,9 % през 2008 г. През 2009 г. се е повишила до 44,4 %, а през РПП отново се е повишила до 142,9 %. Като цяло по време на разглеждания период възвръщаемостта на инвестициите е следвала положителна тенденция.
Таблица 14
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Рентабилност на ЕС (процент от нетните продажби)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Индекс = 100
100
67
109
153
Възвръщаемост на инвестициите (печалба в процент от нетната балансова стойност на инвестициите)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Индекс = 100
100
60
122
393
Източник: отговори на въпросника.
м) Паричен поток и способност за привличане на капитал
(85)
През 2007 г. нетният паричен поток от оперативните дейности е бил с положителни стойности, а именно в размер на 4,6 милиона евро. Той е спаднал до 1,8 милиона евро през 2008 г. и се е повишил съществено до края на разглеждания период, като през РПП е достигнал 6,8 милиона евро. Като цяло през разглеждания период паричният поток е бил постоянно положителен.
(86)
Липсват признаци, че промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, което се е дължало предимно на факта, че по-голяма част от производителите, включени в извадката, са интегрирани дружества, както е посочено в съображение 58 по-горе.
Таблица 15
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Паричен поток (в евро)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Индекс = 100
100
39
100
145
Източник: отговори на въпросника.
н) Инвестиции
(87)
Годишните инвестиции на включените в представителната извадка производители в производството на сходния продукт са намалели с 23 % между 2007 г. и РПП. По-конкретно те са се повишили с 5 % между 2007 и 2008 г., след което са намалели с 32 процентни пункта през 2009 г. Резкият спад на инвестициите, наблюдаван през 2009 г. и РПП (- 60 процентни пункта), може отчасти да се обясни с факта, че още през разглеждания период разследваните дружества са направили основната част от необходимите им планирани инвестиции.
Таблица 16
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Нетни инвестиции (в евро)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Индекс = 100
100
105
137
77
Източник: отговори на въпросника.
5. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(88)
Анализът на макроикономическите данни показва, че по време на разглеждания период производството и продажбите на промишлеността на Съюза са се повишили. Наблюдаваното повишение, което само по себе си не е съществено, следва обаче да се разглежда в контекста на повишеното търсене в периода между 2007 г. и РПП, довело до свиване на пазарния дял на производителите от Съюза със 7,3 процентни пункта до 68,8 %.
(89)
Същевременно имащите отношение микроикономически показатели сочат подобрение на икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите са запазили положителната си тенденция, а паричният поток също е останал положителен през РПП.
(90)
Предвид изложеното по-горе се прави заключението, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент. Отсъствието като цяло на съществена вреда по време на РПП следва обаче да се разглежда в контекста на други важни показатели за вреда, при които се наблюдава отрицателна тенденция по време на разглеждания период, по-специално продажните цени, загубата на пазарен дял и заетостта. Поради това състоянието на промишлеността на Съюза все още се счита за уязвимо и в някои отношения - твърде далеч от това, което би могло да се очаква, ако тя се е била напълно възстановила от вредата, установена по време на първоначалното разследване.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРЕНИЕ НА ВРЕДАТА
1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и влияние върху цените, в случай че мерките бъдат отменени
(91)
Както е посочено в съображения 48-52 по-горе, производителите износители от Китай разполагат със значителен неизползван капацитет и с ясен потенциал за съществено повишаване на обема на своя износ за пазара на Съюза, в това число и за пренасочване на износа, предназначен за други пазари.
(92)
Експортните цени CIF на винена киселина за Съюза, практикувани от китайските износители, които понастоящем са предмет на мерки, са били значително по-ниски от цените на промишлеността на Съюза през РПП и за отделните видове на продукта са подбивали цените с 32,6 %.
(93)
Анализът на китайския износ (12) на винена киселина за останалата част от света след РПП показа, че обемът на износа съществено е намалял от 10 862 MT през РПП до 8 118 MT в края на юли 2011 г. (- 25 %). Това понижение на обема на китайския износ за други пазари с 2 744 тона би могло да създаде допълнителен поток китайски износ за пазара на Съюза.
(94)
Като се вземат предвид съществуващият неизползван капацитет за производство на винена киселина в Китай и привлекателността на пазара на Съюза, както е посочено по-горе, износителите от Китай по всяка вероятност ще се опитат да повишат своя пазарен дял в Съюза, което ще нанесе съществена вреда на промишлеността на Съюза. Следователно в отсъствието на антидъмпингови мита върху вноса на винена киселина с произход от Китай всеки увеличен обем на дъмпингов внос от Китай би упражнил дори по-силен натиск върху промишлеността на Съюза и би нанесъл съществена вреда.
(95)
Както е посочено в съображение 79, условията, свързани с климатичните особености/реколтата, също оказват отражение върху цялостното финансово състояние на промишлеността на Съюза. Припомня се, че винената киселина, използвана също от производителите на вино, може да бъде получена или като вторичен продукт при производството на вино, или чрез химически синтез от нефтохимични съединения или свързани с въглищата съединения, например бензен, какъвто е случаят с китайските износители.
(96)
В резултат на това следва да се отбележи, че за производствения обем на китайското производство не съществуват значителни ограничения поради синтетичните методи на производство, за разлика от производителите от промишлеността на Съюза, които използват природни суровини - винена утайка.
(97)
Предвид това, че рентабилността на промишлеността на Съюза зависи отчасти от климатичните условия, изглежда, че добрата рентабилност, постигната през РПП, не може да се счита за дълготрайна. Действително, дори по време на разглеждания период промишлеността на Съюза не винаги е била в състояние да достигне целевата си печалба от 8 %. Освен това през шестте месеца след края на РПП рентабилността на промишлеността на Съюза е спаднала значително до около 3 %, с което промишлеността отново се е оказала в уязвима позиция.
2. Заключение относно вероятността от повтаряне на вредата
(98)
Въз основа на това се прави заключението, че отмяната на мерките би довело по всяка вероятност до увеличаване на дъмпинговия износ с произход от Китай, което ще доведе до намаляване на цените на промишлеността на Съюза и ще влоши икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Поради това се стига до заключението, че отмяната на мерките срещу Китай по всяка вероятност би довело до повторно нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(99)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът, дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки по отношение на Китай не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(100)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване бе преценено, че приемането на мерки не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(101)
На тази основа бе проучено дали, въпреки заключенията за вероятността от повтаряне на вредоносния дъмпинг, съществуват убедителни доводи, които биха довели до заключението, че запазването на мерките по отношение на вноса с произход от Съюза противоречи на интереса на Съюза.
2. Интерес на промишлеността на Съюза и на другите производители от Съюза
(102)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност като цяло. Това се потвърждава и от положителното развитие на икономическото ѝ състояние, наблюдавано по време на разглеждания период, дължащо се отчасти на усилията ѝ за преструктуриране и на действащите мерки. По-конкретно по време на разглеждания период промишлеността на Съюза е подобрила структурата на разходите си, състоянието на печалбата си и производствения си обем.
(103)
Логично е да се очаква, че запазването на мерките ще продължи да оказва благоприятно въздействие върху промишлеността на Съюза. Ако мерките по отношение на вноса с произход от Китай не бъдат запазени, вероятно е промишлеността на Съюза отново да понесе съществена вреда от значителния по обем дъмпингов внос от Китай, което ще доведе до сериозно влошаване на финансовото ѝ състояние. Определено съществува ясно изразена вероятност от вредоносен дъмпинг в значителни обеми, на който промишлеността на Съюза не би могла да се противопостави. Поради това запазването на съществуващите понастоящем антидъмпингови мерки би продължило да оказва благоприятно въздействие върху промишлеността на Съюза.
(104)
Съответно се прави заключението, че запазването на антидъмпинговите мерки по отношение на Китай несъмнено е в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на вносителите
(105)
Припомня се, че при първоначалните разследвания бе установено, че въздействието от налагането на мерки няма да бъде значително. Нито един търговец/вносител не оказа съдействие при разследването. Предвид липсата на доказателства, че действащите мерки ще окажат съществено въздействие по отношение на вносителите, се достига до заключението, че продължаването на действието на мерките няма да засегне в значителна степен вносителите от Съюза.
4. Интерес на ползвателите
(106)
Винената киселина се използва основно в лозаро-винарската и хранителната промишленост като добавка в напитки и храни и в строителната промишленост - като стабилизатор при производството на гипс.
(107)
По време на настоящото разследване бе осъществен контакт с всички известни ползватели.
(108)
Ползвателите от строителната промишленост не оказаха съдействие. Както бе установено по време на първоначалното разследване, когато бъде използвана, винената киселина представлява по-малко от 2 % от разходите за гипсови продукти. Поради това се стигна до заключението, че запазването на мерките би имало само незначително отражение върху разходите и конкурентната позиция на строителната промишленост.
(109)
Двамата големи вносители/ползватели от хранителния сектор оказаха пълно съдействие в рамките на процедурата. Установено бе, че двете дружества са отбелязали печалба както по отношение на техните продуктови линии, използващи разглеждания продукт, така и по отношение на една от суровините. Освен това продуктите, произведени на базата на разглеждания продукт, са представлявали само малък процент от общия им оборот. Поради това може да се направи заключението, че продължаването на мерките не би засегнало неоправдано ползвателите в хранителната промишленост. Освен това тези ползватели са разполагали с твърде разнообразни източници за снабдяване с разглеждания продукт.
5. Заключение за интереса на Съюза
(110)
Като се вземат предвид всички горепосочени фактори, се достига до заключението, че не съществуват убедителни доводи срещу запазването на съществуващите понастоящем антидъмпингови мерки.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(111)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки по отношение на вноса на разглеждания продукт с произход от Китай. Също така им бе даден срок, през който да представят коментари след разгласяването.
(112)
Един ползвател от строителния сектор заяви, че удължаването на действащите мерки би довело до недостиг на разглеждания продукт, би увеличило неговите производствени разходи, а оттам - би повишило цените на крайните продукти. Не бе предоставено доказателство в подкрепа на това твърдение. Поради липсата на обосновка на твърдението и на съдействие от страна на ползвателите от строителния сектор тези твърдения не можаха да бъдат проверени.
(113)
Двамата ползватели от хранителния сектор, които оказаха съдействие при разследването, заявиха, че отражението, което оказва продължаването на мерките върху хранителната промишленост, не е било взето предвид в достатъчна степен и един от тях поиска изслушване със служителя по изслушванията.
(114)
По време на изслушването ползвателят не възрази на заключението, че като цяло продължаването на мерките не би се отразило негативно на рентабилността на дружеството, но заяви, че според него отражението върху рентабилността на конкретната производствена линия, която използва разглеждания продукт и представлява само малък процент от общия оборот, би било значително. Той заяви също така, че след разследвания период в рамките на преразглеждането цените на винената киселина на вътрешния пазар значително са се повишили и че тези равнища на цените отново значително ще понижат неговата рентабилност. Въпреки това ползвателят не отрече, че повишението на цените е било в резултат на липсата на доставка на суровината на пазара на Съюза, чието равнище редовно е варирало в зависимост от реколтата от винено грозде, и следователно не може да се счита за дълготрайно, нито пък за причинено от действащите антидъмпингови мерки.
(115)
По време на изслушването с екипа по разследването другият оказал съдействие ползвател също се противопостави на удължаването на мерките, като изтъкна сходни доводи. Поради това тези доводи също бяха отхвърлени (вж. предходното съображение).
(116)
Един оказал съдействие китайски производител износител заяви, че промишлеността на Съюза не може да продължи да се счита за уязвима, че основният фактор, който оказва отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, е тясно свързан с климатичните условия и че поради това е против продължаването на мерките. Тези твърдения не бяха подкрепени от доказателства и поради това не можаха да бъдат приети. Освен това тяхното естество не доведе до промяна на констатациите по отношение на състоянието на промишлеността на Съюза.
(117)
И на последно място, с оглед на данните за рентабилността по време на разглеждания период, промишлеността на Съюза доказа, че закриването на единствения френски производител в средата на 2008 г. е довело в краткосрочен план до намаляване на количеството на разглеждания продукт на вътрешния пазар, а оттам и до временно повишаване на продажните цени и съответно до повишаване на рентабилността. Промишлеността на Съюза заяви, че при тези обстоятелства промените в никакъв случай не биха могли да бъдат считани за дълготрайни. Поради това констатациите относно състоянието на промишлеността на Съюза остават непроменени.
(118)
Накратко, след като всички коментари, направени след разгласяването на заключенията от разследването на заинтересованите страни, бяха взети предвид, се прецени, че нито един от тях не е от такова естество, че да промени заключенията, получени по време на разследването.
(119)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на винена киселина с произход от Китай, следва да бъдат запазени за допълнителен период от пет години,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на винена киселина, с изключение на „D“ винена киселина с отрицателна оптична ротация от най-малко 12,0 градуса, измерена във воден разтвор в съответствие с метода, описан в Европейската фармакопея, класифицирана понастоящем под код по КН ex 2918 12 00 (код по ТАРИК 2918120090), с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, произведени от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Китайска народна република
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Китайска народна република
4,7 %
A689
Всички други дружества (с изключение на Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Китайска народна република - допълнителен код по ТАРИК A687)
34,9 %
A999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, посочени за дружествата, изброени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите органи на държавите-членки на валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията, определени в приложението. Ако такава фактура не се представи, се прилага митническата ставка, приложима за всички други дружества.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 април 2012 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 349/2012 AL CONSILIULUI
din 16 aprilie 2012
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2), (5) și (6),
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană („Comisia”), după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Anchetele precedente și măsurile în vigoare
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 130/2006 (2) („regulamentul inițial”), Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă de 0 % până la 34,9 % la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză („China”). Se reamintește faptul că nivelul taxei antidumping definitive impuse în cazul acidului tartric produs de producătorul-exportator chinez Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd („Hangzhou Bioking”) a fost de 0 %, în timp ce pentru alți producători-exportatori chinezi s-a situat între 4,7 % și 34,9 %.
(2)
La 22 februarie 2008, în urma unei reexaminări lansate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 150/2008 (3), a modificat domeniul de aplicare al măsurilor menționate anterior.
(3)
La 16 aprilie 2012, în urma unei reexaminări a măsurilor existente cu privire la Hangzhou Bioking inițiate pe baza articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1515/2001, în lumina raportului Organului de apel al OMC, intitulat „Mexic - Măsuri antidumping definitive privind carnea de vită și orezul” (4), care precizează, la punctele 305 și 306, că un producător-exportator despre care s-a constatat, în ancheta inițială, că nu practica dumpingul, trebuie să fie exclus din domeniul de aplicare al măsurii definitive impuse în urma acestei anchete și nu poate fi supus unei reexaminării administrative sau unei reexaminări efectuate în urma modificării circumstanțelor, Consiliul, prin Regulamentul (UE) nr. 332/2012 (5) a modificat măsurile referitoare la Hangzhou Bioking.
(4)
Ancheta care a condus la măsurile instituite prin regulamentul inițial va fi denumită în continuare „ancheta inițială”.
2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(5)
În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (6) a măsurilor antidumping în vigoare, Comisia a primit, la 27 octombrie 2009, o cerere de deschidere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor respective, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de următorii producători (denumiți în continuare „solicitanții”): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. și Comercial Química Sarasa SL, care reprezintă o proporție majoră, în cazul de față peste 50 %, din producția totală de acid tartric din Uniune.
(6)
În cerere se afirma că expirarea măsurilor impuse asupra importurilor de acid tartric originar din China ar conduce probabil la continuarea dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune.
3. Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor
(7)
Stabilind, după consultarea Comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, la 26 ianuarie 2011, deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (7) („avizul de deschidere”).
4. Cazuri paralele
(8)
De asemenea, Comisia a anunțat la 29 iulie 2011 deschiderea unei proceduri antidumping (8) în conformitate cu articolul 5 privind importurile de acid tartric originar din China, limitată la un singur producător-exportator chinez, Hangzhou Bioking.
(9)
În aceeași zi, Comisia a anunțat deschiderea, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, a unei reexaminări intermediare parțiale (9) privind măsurile antidumping aplicabile importurilor de acid tartric originar din China, limitată la examinarea dumpingului în ceea ce privește doi producători-exportatori chinezi, și anume Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City și Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Ancheta
5.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată
(10)
Ancheta privind continuarea dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și 31 decembrie 2010 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau repetării prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada examinată”).
5.2. Părțile vizate de anchetă
(11)
Comisia a informat în mod oficial solicitanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii din Uniune cunoscuți ca fiind vizați și asociațiile acestora, precum și reprezentanții țării exportatoare în cauză cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor.
(12)
Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere.
(13)
Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din China, de importatori neafiliați din Uniune și de producători din Uniune implicați în anchetă, în avizul de deschidere s-a avut în vedere eșantionarea, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se procedeze prin eșantionare și, după caz, să selecteze eșantionul, părțile menționate anterior au fost invitate, în temeiul articolului 17 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la publicarea avizului de deschidere și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.
(14)
Având în vedere răspunsurile primite, s-a decis să se recurgă la eșantionare în ceea ce privește producătorii din Uniune. Niciun importator neafiliat din Uniune nu a cooperat la anchetă. În ceea ce privește producătorii-exportatori din China, numai doi producători-exportatori și-au manifestat dorința de a coopera la anchetă. În consecință, s-a decis că eșantionarea nu este necesară în ceea ce îi privește pe producătorii-exportatori.
(15)
Șase producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate în avizul de deschidere și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la acești producători din Uniune, Comisia a selectat un eșantion de patru producători din Uniune care au fost considerați ca fiind reprezentativi pentru industria din Uniune în ceea ce privește volumul vânzărilor produsului similar în Uniune. Volumul vânzărilor lor combinate a reprezentat 61 % din volumul vânzărilor pe piața Uniunii.
(16)
Au fost primite răspunsuri la chestionare din partea celor patru producători din Uniune incluși în eșantion, din partea a doi utilizatori din Uniune și a doi producători-exportatori din China. În plus, doi producători cooperanți din Uniune au furnizat datele generale solicitate în vederea examinării prejudiciului.
(17)
Exporturile realizate de Hangzhou Bioking, a cărui marjă de dumping individuală în ancheta inițială a fost egală cu zero, au fost excluse atât din examinarea dumpingului, cât și din examinarea prejudiciului, și nu au fost luate în considerare nici pentru examinarea probabilității de continuare a dumpingului și a riscului de reapariție a prejudiciului rezultat din importurile care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, analiza din prezenta reexaminare s-a bazat pe exporturile produsului în cauză din China către Uniune în cursul PAR, denumite în prezentul regulament și „exporturile care fac obiectul măsurilor”, cu excepția exporturilor realizate de producătorul Hangzhou Bioking.
(18)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului care rezultă din acesta, precum și interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
producători din Uniune:
-
Comercial Química Sarasa SL;
-
Alcoholera Vinícola Europea S.A.;
-
Distillerie Mazzari SpA;
-
Distillerie Bonollo SpA;
(b)
producători-exportatori din China:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd;
-
Ninghai Organical Chemical Factory;
(c)
utilizatori:
-
Danisco A/S;
-
Kerry (NL) B.V.;
(d)
producător din țara analoagă:
-
Tarcol S.A., Argentina.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(19)
Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este același cu cel definit în Regulamentul (CE) nr. 150/2008, care a modificat domeniul de aplicare al măsurilor instituite prin regulamentul inițial, astfel cum s-a explicat mai sus. Produsul în cauză este acidul tartric, cu excepția acidului tartric D-(-) cu o rotație optică negativă de cel puțin 12,0 grade, măsurată într-o soluție de apă în conformitate cu metoda descrisă în farmacopeea europeană, originar din China, încadrat în prezent la codul NC ex 2918 12 00 (cod TARIC 2918120090) („produsul în cauză”).
(20)
Ancheta de reexaminare a confirmat faptul că, la fel ca în ancheta inițială, produsul în cauză importat pe piața Uniunii și produsele fabricate și vândute de producătorii- exportatori pe piețele interne, precum și cele fabricate și vândute în Uniune de către industria din Uniune („produsul similar”), au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări. În consecință, aceste produse sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII DUMPINGULUI
1. Observații preliminare
(21)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar putea duce la continuarea sau reapariția dumpingului.
(22)
După cum s-a menționat la considerentul 13, având în vedere numărul potențial mare de producători-exportatori implicați în această reexaminare, avizul de deschidere prevede efectuarea unei eșantionări. Din douăzeci de producători-exportatori cunoscuți, numai două societăți, ambele beneficiind de tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, s-au făcut cunoscute și au fost de acord să coopereze. Aceste două societăți realizează majoritatea importurilor produsului în cauză din China către Uniune în cursul PAR, cu excepția exporturilor realizate de către societatea Hangzhou Bioking, a cărei marjă de dumping individuală a fost egală cu zero în ancheta inițială.
2. Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR
2.1. Țara analoagă
(23)
Întrucât China are o economie de tranziție și în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori care nu beneficiază de tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) trebuie să fie stabilită pe baza prețurilor sau a valorii construite într-o țară terță corespunzătoare cu economie de piață („țară analoagă”).
(24)
Ca și în ancheta inițială, în scopul stabilirii valorii normale, în avizul de deschidere a fost propusă ca țară analoagă Argentina. Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile cu privire la această alegere.
(25)
Un consumator industrial de acid tartric a atras atenția asupra unor constrângeri legate de alegerea Argentinei ca piață analoagă, afirmând că aceasta nu ar trebui să fie unicul punct de referință pentru a stabili valoarea normală. Partea în cauză s-a referit în special la diferențele presupuse dintre China și Argentina în ceea ce privește procesele de producție, volumul limitat al producției anuale, în comparație cu producția mondială și fluctuația cursurilor de schimb valutar. Cu toate acestea, nu au fost aduse probe pentru niciunul dintre aceste argumente.
(26)
În orice caz, diferitele procese de producție din Argentina și China și impactul acestora asupra calculării costurilor și evaluării produsului în cauză au fost deja analizate cu atenție în ancheta inițială și s-a constatat că acestea nu au afectat comparabilitatea produselor, care s-au dovedit a fi similare. Dat fiind că afirmația consumatorului industrial nu a adus niciun element nou și că afirmațiile sale nu au fost motivate, argumentul este respins. Prin urmare, constatările prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor confirmă constatările anchetei inițiale, și anume că diferențele existente între procesele de producție nu au avut un impact asupra comparabilității produselor.
(27)
Volumul redus al producției anuale din Argentina, comparativ cu piața mondială a acidului tartric, nu este un argument relevant pentru a evalua dacă o anumită piață este adecvată pentru a stabili valoarea normală pentru o piață analoagă. Într-adevăr, ancheta a confirmat că Argentina dispune de o piață deschisă și competitivă cu cel puțin doi operatori. Din aceste motive, argumentul este respins.
(28)
Argumentul privind existența unor fluctuații importante de schimb valutar între regiuni nu a fost susținut prin probe. În plus, în urma verificărilor la fața locului, nu s-a descoperit niciun element care să indice o denaturare a ratelor de schimb între regiuni. Din aceste motive, și acest argument este respins.
(29)
Prin urmare, ca și în ancheta inițială, s-a constatat că Argentina reprezintă o țară analoagă adecvată, pe baza căreia va fi stabilită valoarea normală.
(30)
Au fost contactate două societăți argentiniene cunoscute, însă numai una a acceptat să coopereze, să răspundă la chestionar și să se supună unei vizite de verificare. Cifrele sale au fost utilizate pentru a determina valoarea normală.
2.2. Valoarea normală
(31)
Pentru cele două societăți cărora li s-a acordat TEP în cadrul anchetei inițiale, valoarea normală a fost stabilită pe baza datelor lor respective. În conformitate cu articolul 2 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă vânzările de acid tartric pe piața internă, către clienți independenți, au fost reprezentative în cursul PAR, adică dacă volumul vânzărilor produsului destinat consumului pe piața internă reprezintă cel puțin 5 % din exporturile produsului în cauză către Uniune.
(32)
În cazul unei societăți căreia i s-a acordat TEP, valoarea normală a trebuit să fie construită, dat fiind că vânzările sale interne nu au fost suficiente pentru a fi considerate reprezentative, astfel cum se explică la considerentul 31. Prin urmare, valoarea normală stabilită a fost calculată pe baza costurilor de producție ale societății, la care s-au adăugat costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale („VAG”) și profitul realizat ca urmare a vânzărilor pe piața internă efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale.
(33)
Pentru cealaltă societate căreia i s-a acordat TEP, dat fiind că vânzările pe piața internă au fost reprezentative și au fost efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor plătite de clienți independenți din țara exportatoare.
(34)
În ceea ce privește societățile cărora nu li s-a acordat TEP în cursul anchetei inițiale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost calculată pe baza informațiilor primite de la producătorul din țara analoagă care a cooperat.
(35)
Prin urmare, vânzările pe piața internă către clienți independenți din țara analoagă au fost, de asemenea, examinate în conformitate cu criteriul definit la articolul 2 din regulamentul de bază. Comisia a putut verifica faptul că aceste vânzări au fost efectuate în cantități suficiente și în cadrul operațiunilor comerciale normale și, prin urmare, că ar putea fi folosite pentru a stabili valoarea normală pentru societățile cărora nu li s-a acordat TEP.
2.3. Prețul de export
(36)
Toate vânzările la export către Uniune ale producătorilor-exportatori care au cooperat s-au efectuat direct către clienți independenți, stabiliți în Uniune. În conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.
(37)
Pentru prețurile de export ale tuturor celorlalți producători stabiliți în China, informațiile provin din statisticile privind importurile, disponibile în baza de date de la articolul 14 alineatul (6).
2.4. Comparația
(38)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat la nivel franco fabrică.
(39)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export al producătorilor exportatori care au cooperat și în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, s-a ținut cont, sub formă de ajustări, de anumite diferențe în materie de transport, asigurare, taxe și costuri de credit care au afectat prețurile și comparabilitatea lor.
(40)
În vederea realizării unei comparații echitabile între valoarea normală franco fabrică din țara analoagă și prețul de export, astfel cum se menționează la considerentul 37, prețurile CIF de export au fost ajustate la nivel franco fabrică, utilizând datele colectate în timpul vizitelor de verificare.
2.5. Marja de dumping
(41)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat.
(42)
În ceea ce privește producătorii-exportatori cooperanți cărora li s-a acordat TEP în cadrul anchetei inițiale, comparația a arătat că aceste societăți au continuat practicile de dumping, chiar dacă la un nivel puțin mai mic.
(43)
Taxa reziduală calculată a arătat un nivel semnificativ de dumping, chiar mai mare decât în cursul anchetei inițiale.
3. Probabilitatea continuării dumpingului
(44)
Pe lângă analiza existenței dumpingului în cursul PAR, s-a efectuat și o examinare a probabilității de continuare a dumpingului.
(45)
În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: volumul și prețurile importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China, atractivitatea pieței Uniunii și a altor piețe terțe.
3.1. Volumul și prețurile importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping
(46)
După instituirea măsurilor definitive în ianuarie 2006, importurile din China care au făcut obiectul unui dumping au continuat să crească, de la 3 034 tone metrice („TM”) în 2007 la 3 649 TM în cursul PAR, ceea ce înseamnă o creștere cu aproximativ 20 %. În paralel, cota de piață a importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping a câștigat un procent în perioada examinată, de la 12,6 % în 2007 la 13,5 % în PAR.
(47)
În aceeași perioadă, prețurile importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping au rămas relativ stabile, cu o creștere de 12,6 % între 2007 și 2008, urmată de o diminuare continuă în 2009 și în cursul PAR, atingând în ultima perioadă nivelul din 2007.
3.2. Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China
(48)
În ceea ce privește capacitatea totală de producție de acid tartric din China, mai multe surse de informații disponibile în mod public (10) indică o capacitate de producție care depășește cu mult cererea de pe piața internă a Chinei.
(49)
Capacitatea totală de producție din China a fost evaluată la aproximativ 25 000 MT, ținând seama de informațiile colectate la fața locului în cursul anchetei și cele rezultate în urma unor studii de piață (11). Cu un consum estimat de 5 000 TM, piața chineză este mică în comparație cu capacitatea disponibilă din China.
(50)
În plus, există indicii clare care arată că, în China, capacitatea este chiar mai mare de 25 000 TM. Într-adevăr, capacitatea totală a celor doi exportatori chinezi care au cooperat a crescut cu peste 200 %, după cum reiese din comparația datelor din ancheta inițială cu datele din prezenta anchetă. Capacitatea neutilizată corespunzătoare a fost de aproximativ 20 % din capacitatea totală în cursul PAR.
(51)
În plus, informațiile extrase din cele două rapoarte menționate mai sus la considerentul 48 și informațiile disponibile în mod public arată că cel puțin doi noi producători de acid tartric și-au început activitatea în 2007.
(52)
Din aceste motive, capacitatea de producție din China este, în mod evident, disproporționată în raport cu consumul intern, ceea ce confirmă nevoia clară a producătorilor chinezi de a își întări poziția pe piețele de export.
3.3. Atractivitatea pieței Uniunii și a altor piețe terțe
(53)
Din informațiile colectate de la societățile chineze care au cooperat, nivelul prețurilor practicate față de țări terțe este în conformitate cu nivelul prețurilor care ar putea fi obținute pe piața Uniunii. Astfel cum s-a menționat mai sus, există o importantă supracapacitate de producție pe piața internă din China, ceea ce sugerează o nevoie puternică și naturală de a găsi piețe alternative pentru a absorbi acest surplus de capacitate de producție.
(54)
Reprezentând aproximativ 40 % din consumul mondial de acid tartric, piața Uniunii este cea mai mare din lume și continuă să crească, după cum s-a menționat la considerentul 60. Având în vedere informațiile colectate în cursul anchetei, este evident, de asemenea, că societățile chineze s-au arătat foarte interesate să își dezvolte prezența pe cea mai mare piață din lume și să își mențină o cotă de piață semnificativă pe piața Uniunii.
4. Constatare privind probabilitatea continuării dumpingului
(55)
Ținând cont de constatările descrise mai sus, se poate constata că dumpingul continuă să afecteze un volum semnificativ de importuri din China și că este foarte probabil ca aceste practici să continue. Având în vedere capacitatea neutilizată potențială din China, inclusiv noii producători care au apărut pe piața chineză și faptul că piața Uniunii este cea mai mare piață din lume, cu un nivel atractiv al prețurilor, se poate constata că este foarte probabil ca exportatorii chinezi să-și mărească în continuare exporturile către Uniune la prețuri de dumping, în cazul în care măsurile antidumping vor expira.
D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(56)
În cursul PAR, nouă producători din Uniune au fabricat produsul similar. Din acești nouă producători, șase producători au cooperat pe deplin la anchetă, au depus formulare privind eșantionarea și au solicitat să fie incluși în eșantion. S-a constatat că acești șase producători reprezintă o proporție majoră, în acest caz mai mult de 73 %, din producția totală a produsului similar în Uniune. După cum se menționează la considerentul 57 de mai jos, cei nouă producători care au furnizat datele din cererea de reexaminare sunt denumiți în continuare „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(57)
În scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la următoarele două niveluri:
-
elementele macroeconomice (producție, capacitate, utilizarea capacității, productivitate, volumul vânzărilor, cotă de piață, creștere, locuri de muncă și amploarea marjelor de dumping și redresarea în urma efectelor dumpingului anterior) au fost analizate la nivelul întregii producții din Uniune, pe baza informațiilor colectate de la producătorii care s-au făcut cunoscuți în contextul exercițiului de eșantionare și pe baza unei estimări care a utilizat datele din cererea de reexaminare pentru ceilalți trei producători din Uniune;
-
analiza elementelor microeconomice (prețuri unitare medii, stocuri, salarii, rentabilitate, randamentul investițiilor, fluxul de numerar, capacitatea de a mobiliza capitaluri și investiții) a fost efectuată pe baza informațiilor comunicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(58)
Se remarcă faptul că piața Uniunii pentru acid tartric prezintă un număr relativ mic de producători, în cea mai mare parte întreprinderi mici și mijlocii situate în Italia și Spania. Cu excepția unui producător cu sediul în Spania, care fabrică numai acid tartric, toți ceilalți producători sunt integrați vertical, având ca principală activitate producerea de alcool din drojdie de vin, un proces în urma căruia rezultă acid tartric ca produs secundar.
E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. Consumul de pe piața Uniunii
(59)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit utilizând volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii, baza de date privind exporturile chineze și datele privind volumul importurilor pe piața Uniunii furnizate de Eurostat și, în cazul celorlalți producători din Uniune, estimări bazate pe cererea de reexaminare.
(60)
Consumul de acid tartric în Uniune a crescut între 2007 și PAR cu 11 %. Mai exact, cererea aparentă a scăzut cu 15 % din 2007 până în 2009. Cu toate acestea, în cursul PAR, consumul din Uniune a atins 29 964 tone, ceea ce reprezintă o creștere semnificativă cu 26 de procente față de anul precedent. Această creștere se explică prin elasticitatea crescută a prețului acidului tartric. Într-adevăr, când prețurile sunt scăzute, cum a fost cazul în cursul PAR, acidul tartric poate fi utilizat suplimentar ca substitut pentru alte materii prime chimice cum ar fi acidul citric sau acidul malic, ceea ce duce, prin urmare, la o creștere a consumului total din Uniune.
Tabelul 1
2007
2008
2009
PAR
Consumul total la nivelul UE (tone)
26 931
25 333
22 983
29 964
Indice
100
94
85
111
Sursa: răspunsurile la chestionar, baza de date privind exporturile chineze, Eurostat
2. Volumul, cota de piață și prețurile importurilor originare din China
2.1. Volumul și cota de piață
(61)
Volumul total al importurilor produsului în cauză, din China în Uniune, a crescut cu 45 % în perioada examinată. El ajuns la 8 495 de tone în PAR, corespunzând unei cote de piață de 28,4 %.
(62)
Volumul importurilor, în Uniune, de acid tartric provenind de la exportatorii chinezi care au făcut obiectul măsurilor antidumping a crescut cu 20 % și a atins 3 649 de tone în PAR, ceea ce reprezintă o cotă de piață de 12,2 %, în creștere față de 11,3 % la începutul perioadei examinate. Restul importurilor, 4 846 tone, au fost realizate de un exportator chinez supus unei taxe de 0 %, a cărui cotă din totalul exporturilor chineze în Uniune a crescut, de asemenea, în cursul perioadei examinate (+ 9 procente).
Tabelul 2
2007
2008
2009
PAR
Volumul importurilor din China care fac obiectul măsurilor (tone)
3 035
3 042
2 945
3 649
Indice = 100
100
100
97
120
Cota de piață a importurilor din China care fac obiectul măsurilor
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Indice = 100
100
106
113
107
2.2. Prețurile și subcotarea
(63)
Tabelul de mai jos arată evoluția prețurilor medii CIF la frontiera UE pentru importurile din China care fac obiectul măsurilor și prețurile medii de vânzare relevante, practicate de industria din Uniune.
Tabelul 3
2007
2008
2009
PAR
Prețul importurilor chineze (EUR/tonă) care fac obiectul măsurilor
1 834
2 060
1 966
1 819
Indice = 100
100
112
107
99
Sursa: Răspunsuri la chestionar, baza de date de la articolul 14 alineatul (6)
(64)
Prețurile de vânzare unitare medii pentru exporturile chineze care fac obiectul măsurilor la nivelul CIF în cursul PAR au atins 1 819 EUR/TM, ceea ce reprezintă, în cursul perioadei examinate, o creștere cu 20 %.
(65)
În ceea ce privește prețul de vânzare a acidului tartric pe piața Uniunii în cursul PAR, s-a efectuat o comparație între prețurile acidului tartric produs și vândut de industria din Uniune și cele ale importurilor din China care fac obiectul măsurilor. Prețurile de vânzare relevante ale industriei din Uniune au fost prețurile practicate față de clienții independenți, ajustate, după caz, la nivelul franco fabrică, adică prețurile după deducerea oricăror reduceri și rabaturi, fără includerea cheltuielilor de transport în Uniune. Aceste prețuri au fost comparate cu prețurile de vânzare practicate de producătorii-exportatori chinezi menționați mai sus după deducerea oricărei reduceri și ajustarea, după caz, la nivelul CIF la frontiera UE, pentru a se ține cont de costurile de vămuire și de costurile ulterioare importului. Prețul de vânzare mediu ponderat al Uniunii în cursul PAR a fost de 2 496 EUR/TM.
(66)
Comparația în funcție de tipul produsului a arătat că, în cursul PAR, importurile produsului în cauză care au făcut obiectul măsurilor, provenind din China, au fost efectuate în Uniune la prețuri care au generat o subcotare semnificativă a prețurilor practicate de industria din Uniune, și anume de 32,6 % atunci când sunt exprimate ca procent din acestea din urmă.
3. Importurile din alte țări terțe
(67)
Tabelul de mai jos arată evoluția importurilor din alte țări terțe în cursul perioadei examinate în ceea ce privește volumul și cota de piață, cât și prețul mediu al acestor importuri.
Tabelul 4
2007
2008
2009
PAR
Volumul importurilor din alte țări (tone)
590
135
156
845
Indice = 100
100
23
26
143
Cota de piață a importurilor din alte țări terțe
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Indice = 100
100
24
31
129
Prețul importurilor (EUR/tonă)
2 503
2 874
2 300
2 413
Sursa: Eurostat, baza de date de la articolul 14 alineatul (6)
(68)
Volumul importurilor de acid tartric în UE din alte țări terțe a crescut în perioada examinată cu 43 % și a atins 845 tone în PAR. Prețurile acestor importuri sunt relativ mari și depășesc semnificativ prețurile respective din China, fiind doar cu puțin sub nivelul mediu al prețurilor industriei din Uniune. Cu toate acestea, se poate considera că exporturile din alte țări terțe au fost marginale, deoarece, în cursul PAR, ele au reprezentat doar o cotă de piață de 2,8 %, în ciuda creșterii lor puternice, exprimată în procente, la sfârșitul perioadei examinate.
4. Situația economică a industriei din Uniune
(69)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, au fost examinați toți factorii și indicatorii economici relevanți care au influențat situația industriei din Uniune în perioada examinată.
4.1. Observații preliminare
(70)
Având în vedere faptul că s-a recurs la eșantionare în ceea ce privește industria din Uniune, în scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la două niveluri, astfel cum se menționează la considerentul 57 de mai sus.
4.2. Elemente macroeconomice
(a) Producția
(71)
Producția Uniunii a crescut cu 5 % între 2007 și PAR. Mai precis, a crescut cu 19 procente între 2009 și PAR, atingând aproximativ 30500 TM, după o scădere brutală de 14 % între 2007 și 2009. Nivelurile crescute ale producției au permis industriei din Uniune să țină sub control creșterea costurilor de producție și au avut un impact pozitiv asupra rentabilității globale a industriei din Uniune.
Tabelul 5
2007
2008
2009
PAR
Volumul producției (tone)
29 000
27 500
25 000
30 588
Indice = 100
100
95
86
105
Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare
(b) Capacitatea de producție și utilizarea capacității
(72)
Capacitatea de producție a producătorilor din Uniune a scăzut cu 2 % în cursul perioadei examinate.
(73)
Rata de utilizare a capacității a fost de 63 % în 2007 și a scăzut la 56 % în 2009, atingând 68 % în PAR. Rata de utilizare mai mică din 2009 se datorează efectelor negative ale crizei. Utilizarea totală a capacității a crescut cu 8 % în cursul perioadei examinate, ceea ce a contribuit la o diluare în continuare a costurilor fixe.
Tabelul 6
2007
2008
2009
PAR
Capacitate de producție (tone)
46 000
46 000
45 000
45 000
Indice = 100
100
100
98
98
Utilizarea capacității
63 %
60 %
56 %
68 %
Indice = 100
100
95
88
108
Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare
(c) Volumul vânzărilor
(74)
Volumul vânzărilor realizate de producătorii din Uniune către clienți independenți de pe piața Uniunii a crescut ușor cu 1 % în PAR. La început a scăzut cu 11 % între 2007 și 2008, a urmat apoi o nouă scădere de 9 % în 2009, pentru ca la sfârșitul perioadei examinate să ajungă la același nivel ca la începutul perioadei examinate, ceea ce dovedește variații semnificative în principal din cauza crizei economice din 2008 și 2009.
Tabelul 7
2007
2008
2009
PAR
Vânzări către clienți independenți din Uniune (tone)
20 489
18 165
16 709
20 623
Indice = 100
100
89
82
101
Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare
(d) Cota de piață
(75)
În cursul perioadei examinate, producătorii din Uniune au pierdut 7,3 procente din cota lor de piață, care a scăzut de la 76,1 % în 2007 la 68,8 % în cursul PAR. Această pierdere a cotei de piață reflectă faptul că, în pofida creșterii consumului, vânzările realizate de industria din Uniune nu au putut să progreseze în același ritm în perioada examinată, dar au rămas relativ stabile.
Tabelul 8
2007
2008
2009
PAR
Cota de piață a producătorilor din Uniune
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Indice = 100
100
94
95
90
Sursa: răspunsurile la chestionare, cererea de reexaminare și datele Eurostat
(e) Creșterea
(76)
Între 2007 și PAR, în timp ce consumul din Uniune a crescut cu 11 %, volumul vânzărilor efectuate de industria din Uniune pe piața Uniunii a rămas stabil, iar cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 10 %. Se constată, așadar, că producătorii din Uniune nu au putut profita deloc de creșterea pieței.
(f) Ocuparea forței de muncă
(77)
Nivelul de ocupare a forței de muncă în cadrul industriei din Uniune prezintă o scădere de 28 % între 2007 și PAR. Mai precis, numărul de persoane angajate a scăzut, în mod semnificativ, de la 320 în 2007 și 2008 la 280 în 2009 și 230 în PAR. Scăderea din 2009 reflectă eforturile de restructurare depuse de o serie de producători din UE.
Tabelul 9
2007
2008
2009
PAR
Ocuparea forței de muncă (persoane)
320
320
280
230
Indice = 100
100
100
88
72
Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare
(g) Productivitatea
(78)
Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată în producție (tone) pe salariat pe an, a crescut cu 47 % în perioada examinată. Această evoluție reflectă faptul că producția a crescut cu 5 %, în timp ce nivelul ocupării forței de muncă a scăzut cu 28 %, ceea ce indică o eficiență sporită a industriei din Uniune. Acest fapt este evident în special în PAR, când producția a crescut, în timp ce nivelul de ocupare a forței de muncă a continuat să scadă, iar productivitatea a fost mai mare cu 48 procente decât în 2009.
Tabelul 10
2007
2008
2009
PAR
Productivitatea (tone pe angajat)
90
85
89
132
Indice = 100
100
94
99
147
Sursa: răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare
4.3. Date privind producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion
(h) Factorii care influențează prețurile de vânzare
(79)
Prețurile de vânzare medii anuale practicate de producătorii incluși în eșantion pe piața Uniunii către clienți independenți au crescut cu 8 % între 2007 și 2009, dar au scăzut cu 6 % în cursul perioadei examinate, dat fiind că, în cursul PAR, prețul de vânzare mediu anual a atins 2 496 EUR/tonă, în comparație cu 2 667 EUR/tonă în 2007. Disponibilitatea tartratului de calciu, care este obținut din drojdie de vin și reprezintă 66 % din costurile totale de producție ale acidului tartric, variază în funcție de calitatea recoltei de struguri pentru vin. Prin urmare, condițiile de mediu favorabile sau nefavorabile influențează rezerva globală de tartrat de calciu, care la rândul lui are un impact asupra prețurilor de vânzare medii anuale. Trebuie remarcat faptul că 2007 și 2008 nu au fost ani buni pentru recolta de struguri pentru vin, ceea ce a dus ulterior la o creștere a costurilor materiilor prime și a prețurilor de vânzare după perioada de producție (dat fiind că este vorba de un produs sezonier, efectele se fac simțite doar după câteva luni de la recoltare). În schimb, în 2009 s-a înregistrat o recoltă bună de struguri pentru vin. Prin urmare, prețurile de vânzare medii anuale în cursul PAR au fost cu 14 % mai mici față de anul precedent.
Tabelul 11
2007
2008
2009
PAR
Prețul unitar pe piața UE (EUR/tonă)
2 667
2 946
2 881
2 496
Indice = 100
100
110
108
94
Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare
(i) Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare
(80)
Având în vedere nivelul dumpingului înregistrat în cursul prezentei anchete, nu s-a putut constata o redresare completă în urma practicilor de dumping anterioare și s-a considerat că industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectul prejudiciabil al importurilor la prețuri de dumping pe piața Uniunii. Trebuie amintit faptul că în ancheta inițială au fost constatate marje de dumping de 4,7 %, respectiv 10,1 % pentru cei doi producători chinezi respectivi cărora li s-a acordat TEP și care au cooperat. Marja de dumping pentru toate celelalte societăți este de 34,9 %. Mai mult, după cum se menționează la considerentul 7 de mai sus, a fost lansată o procedură antidumping limitată la un singur producător-exportator chinez, Hangzhou Bioking, care nu face obiectul măsurilor, și nu poate fi exclusă posibilitatea constatării că acest producător-exportator practică dumpingul. În plus, după cum s-a menționat mai sus la considerentele 48-54, s-a stabilit că este posibil ca dumpingul să continue, în principal ținând cont de capacitatea de producție excedentară disponibilă în China și de dimensiunea relativ redusă a pieței interne chineze. În ceea ce privește redresarea în urma importurilor provenind din China care au făcut obiectul unui dumping, este important să se reamintească faptul că, după impunerea unor măsuri definitive în ianuarie 2006, importurile din China supuse măsurilor în cauză au continuat să crească, astfel cum se menționează la considerentul 46 de mai sus. Prin urmare, nu s-a putut constata o redresare reală în urma practicilor anterioare de dumping și se consideră că industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectul prejudiciabil al oricăror importuri la prețuri de dumping pe piața Uniunii.
(j) Stocurile
(81)
Volumul stocurilor a rămas stabil în cursul perioadei examinate, cu o creștere modestă de 2 %. Mai precis, s-a înregistrat o creștere bruscă cu 65 % în 2008, ca o consecință directă a evoluției vânzărilor, astfel cum se menționează la considerentul 74 de mai sus. Între 2008 și PAR, volumul stocurilor a scăzut, în timp ce vânzările către clienți independenți au crescut în cursul aceleiași perioade.
Tabelul 12
2007
2008
2009
PAR
Stocuri de sfârșit de exercițiu financiar (tone)
863
1 428
933
879
Indice = 100
100
165
108
102
Sursa: răspunsuri la chestionar.
(k) Salariile
(82)
Costul mediu al forței de muncă a crescut cu 19 % pe parcursul perioadei examinate, în ciuda eforturilor de reducere a costurilor forței de muncă ale producătorilor incluși în eșantion, în special în ceea ce privește lucrătorii necalificați, după cum reiese din reducerea forței de muncă totale menționată la considerentul 77 de mai sus.
Tabelul 13
2007
2008
2009
PAR
Salariul mediu (EUR)
28 686
31 871
31 574
34 245
Indice = 100
100
111
110
119
Sursa: răspunsuri la chestionar.
(l) Rentabilitatea și randamentul investițiilor
(83)
În perioada examinată, rentabilitatea vânzărilor produsului similar realizate de către producătorii incluși în eșantion către clienți independenți pe piața Uniunii, exprimată ca procent din vânzările nete, a crescut cu peste 6 procente. Mai exact, rentabilitatea producătorilor incluși în eșantion a scăzut cu 3,7 procente între 2007 și 2008 la un nivel de 7,7 %, considerat a fi inferior profitului vizat, și a crescut în 2009 și PAR până la 17,6 %.
(84)
Randamentul investițiilor (RI), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a avut, în linii mari, o evoluție similară cu cea a rentabilității. A scăzut de la 36,4 % în 2007 la 21,9 % în 2008. În 2009 a crescut până la 44,4 %, iar în PAR a înregistrat o nouă creștere, atingând 142,9 %. În ansamblu, randamentul investițiilor a rămas pozitiv în cursul perioadei examinate.
Tabelul 14
2007
2008
2009
PAR
Rentabilitatea la nivelul UE (în % din vânzările nete)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Indice = 100
100
67
109
153
RI (profit în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Indice = 100
100
60
122
393
Sursa: răspunsuri la chestionar.
(m) Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital
(85)
Fluxul de numerar net provenit din activitățile de exploatare a fost pozitiv în 2007, atingând 4,6 milioane EUR. El a scăzut la 1,8 milioane EUR în 2008 și s-a îmbunătățit semnificativ până la sfârșitul perioadei examinate, atingând un nivel de 6,8 milioane EUR în PAR. În ansamblu, fluxul de numerar a avut o evoluție pozitivă constantă în perioada examinată.
(86)
Nu există niciun indiciu că industria din Uniune ar fi întâmpinat dificultăți pentru mobilizarea de capital, în special dat fiind că, după cum s-a menționat la considerentul 58 de mai sus, majoritatea producătorilor incluși în eșantion sunt societăți integrate.
Tabelul 15
2007
2008
2009
PAR
Fluxul de numerar (EUR)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Indice = 100
100
39
100
145
Sursa: răspunsuri la chestionar.
(n) Investițiile
(87)
Sumele pe care producătorii incluși în eșantion le-au investit anual pentru producerea produsului similar au scăzut cu 23 % între 2007 și PAR. Mai precis, investițiile au crescut cu 5 % între 2007 și 2008 și au înregistrat o creștere suplimentară de 32 procente în 2009. Scăderea bruscă a investițiilor, observată între 2009 și PAR (- 60 procente), poate fi explicată, parțial, prin faptul că societățile anchetate au realizat deja, în cursul perioadei examinate, principalele investiții necesare pe care le-au programat.
Tabelul 16
2007
2008
2009
PAR
Investiții nete (EUR)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Indice = 100
100
105
137
77
Sursa: răspunsuri la chestionar.
5. Constatare privind situația industriei din Uniune
(88)
Analiza datelor macroeconomice indică faptul că industria din Uniune și-a sporit producția și vânzările în perioada examinată. Totuși, creșterea constatată, nesemnificativă în sine, trebuie analizată în contextul cererii crescute în perioada cuprinsă între 2007 și PAR, care a determinat reducerea cotei de piață a producătorilor din Uniune cu 7,3 procente, până la 68,8 %.
(89)
În același timp, indicatorii microeconomici relevanți arată o îmbunătățire în ceea ce privește situația economică a industriei din Uniune. Rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de numerar au rămas pozitive în cursul PAR.
(90)
Având în vedere cele menționate anterior, se constată că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, absența, la nivel general, a unui prejudiciu important în cursul PAR ar trebui să fie examinată în lumina altor indicatori de prejudiciu importanți, care au evoluat negativ pe parcursul perioadei examinate, în special prețurile de vânzare, pierderea cotei de piață și ocuparea forței de muncă. Prin urmare, se consideră că industria din Uniune este încă vulnerabilă și, în unele aspecte, departe de nivelul care ar fi putut fi atins dacă s-ar fi redresat pe deplin în urma prejudiciului constatat în ancheta inițială.
F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
1. Impactul volumului preconizat de importuri și efectele asupra prețurilor în cazul abrogării măsurilor
(91)
După cum s-a constatat la considerentele 48-52 de mai sus, producătorii-exportatori din China dispun de capacități neutilizate considerabile și au, în mod clar, posibilitatea de a-și mări în mod semnificativ volumul exporturilor pe piața Uniunii, inclusiv prin reorientarea exporturilor de pe alte piețe.
(92)
Prețurile CIF de export către Uniune pentru acidul tartric, practicate de exportatorii chinezi care fac în prezent obiectul măsurilor, au fost semnificativ mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune în cursul PAR. Subcotarea, calculată pe baza unei comparații în funcție de tipul produsului, a fost de 32,6 %.
(93)
O analiză a exporturilor chineze (12) de acid tartric către restul lumii, după PAR, arată că volumul acestora a scăzut în mod semnificativ, de la 10 862 TM în cursul PAR la 8 118 TM la sfârșitul lunii iulie 2011 (- 25 %). Această reducere cu 2 744 tone a exporturilor chineze către alte piețe ar putea crea un flux suplimentar de exporturi chineze către piața Uniunii.
(94)
Având în vedere capacitățile neutilizate existente pentru acidul tartric în China, precum și atractivitatea pieței din Uniune menționată anterior, există posibilitatea ca exportatorii chinezi să încerce să-și mărească cotele de piață în Uniune, cauzând astfel un prejudiciu important industriei din Uniune. Prin urmare, în absența unor taxe antidumping asupra importurilor de acid tartric originare din China, orice creștere a volumului importurilor din China supuse dumpingului ar exercita o presiune și mai puternică asupra prețurilor industriei din Uniune și ar cauza un prejudiciu important.
(95)
Astfel cum s-a menționat la considerentul 79 de mai sus, condițiile de mediu și cele legate de recoltă explică parțial situația financiară generală a industriei din Uniune. Se reamintește faptul că acidul tartric, utilizat, de asemenea, de către producătorii de vin, poate fi obținut fie pe baza produselor secundare rezultate din fabricarea vinului, fie, așa cum se întâmplă în cazul exportatorilor chinezi, prin sinteza chimică, pe baza unor compuși petrochimici sau derivați ai cărbunelui, precum benzenul.
(96)
Prin urmare, ar trebui remarcat, de asemenea, că nu există constrângeri semnificative privind volumele producției chineze, având în vedere că producătorii chinezi folosesc metode de producție sintetice, spre deosebire de producătorii din Uniune, care folosesc materii prime naturale, și anume drojdie de vin.
(97)
Având în vedere faptul că rentabilitatea industriei din Uniune depinde parțial de condițiile de mediu, rentabilitatea crescută obținută în cursul PAR nu poate fi considerată de durată. Într-adevăr, chiar pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune nu a fost întotdeauna în măsură să își atingă ținta de profit de 8 %. De asemenea, în cursul perioadei de șase luni de după încheierea PAR, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut deja, în mod semnificativ, la aproximativ 3 %, industria aflându-se, din nou, într-o situație vulnerabilă.
2. Constatare privind probabilitatea reapariției prejudiciului
(98)
Pe baza celor menționate anterior, s-a constatat că abrogarea măsurilor ar duce, foarte probabil, la o creștere a exporturilor originare din China în condiții de dumping, ceea ce ar exercita o presiune de scădere asupra prețurilor industriei din Uniune și o înrăutățire a situației economice a industriei din Uniune. Prin urmare, se constată că abrogarea măsurilor împotriva Chinei ar conduce, cel mai probabil, la continuarea prejudiciului pentru industria din Uniune.
G. INTERESUL UNIUNII
1. Introducere
(99)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente împotriva Chinei ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(100)
Trebuie reamintit faptul că, în ancheta inițială, s-a ajuns la constatarea că instituirea de măsuri nu este contrară interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care sunt deja în vigoare măsuri antidumping, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.
(101)
Având în vedere cele menționate mai sus, s-a examinat dacă, în ciuda constatărilor privind probabilitatea reapariției unui dumping prejudiciabil, există motive convingătoare care ar putea conduce la constatarea că nu este în interesul Uniunii să se mențină măsurile împotriva importurilor originare din China.
2. Interesul industriei din Uniune și al altor producători din Uniune
(102)
Industria din Uniune s-a dovedit a fi, în general, o industrie viabilă. Acest fapt a fost confirmat de evoluția pozitivă a situației sale economice constatate în perioada examinată, generată, în parte, de eforturile sale de restructurare și de măsurile în vigoare. Industria din Uniune și-a îmbunătățit în special structura costurilor, profitul și volumul producției în cursul perioadei examinate.
(103)
Se poate preconiza, în mod rezonabil, că industria din Uniune va continua să beneficieze de pe urma menținerii măsurilor. În cazul în care măsurile împotriva importurilor originare din China nu vor fi menținute, este probabil ca industria din Uniune să sufere în continuare prejudicii importante ca urmare a volumelor substanțiale de importuri în condiții de dumping, originare din China, ceea ce ar provoca o deteriorare gravă a situației sale financiare. Într-adevăr, există, în mod clar, probabilitatea unui dumping prejudiciabil în cantități substanțiale, la care industria din Uniune nu ar putea face față. Prin urmare, menținerea măsurilor antidumping actuale ar continua să fie avantajoasă pentru industria din Uniune.
(104)
Prin urmare, se constată că menținerea unor măsuri antidumping împotriva Chinei ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune.
3. Interesul importatorilor
(105)
Trebuie reamintit faptul că, în anchetele anterioare, s-a constatat că instituirea măsurilor nu ar avea un impact semnificativ. La prezenta anchetă nu a cooperat niciun comerciant/importator. Având în vedere că nu există niciun element de probă care să sugereze că măsurile în vigoare au afectat în mod considerabil importatorii, se constată că menținerea măsurilor nu va afecta în mod semnificativ importatorii din Uniune.
4. Interesul utilizatorilor
(106)
Acidul tartric este utilizat, în principal, în industria vinului și în industria alimentară ca aditiv pentru alimente și băuturi, și în industria construcțiilor ca întârzietor de priză pentru producția de ghips.
(107)
Toți utilizatorii cunoscuți au fost contactați în cadrul prezentei anchete.
(108)
Utilizatorii din industria construcțiilor nu au cooperat. Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, acidul tartric reprezintă mai puțin de 2 % din costurile produselor pe bază de ghips pentru care este utilizat. Prin urmare, s-a ajuns la constatarea că menținerea măsurilor ar avea o influență neglijabilă asupra costurilor și a poziției concurențiale a industriei construcțiilor.
(109)
Doi importatori/utilizatori importanți din sectorul alimentar au cooperat pe deplin în cadrul anchetei. S-a putut stabili că ambele societăți erau profitabile, inclusiv în ceea ce privește gamele lor de produse care utilizează produsul în cauză ca materie primă. De altfel, vânzările de produse fabricate folosind produsul în cauză au reprezentat doar un procentaj minor din cifra lor de afaceri totală. Astfel se poate constata că menținerea măsurilor nu ar afecta în mod inadecvat utilizatorii din industria alimentară. În plus, pentru acești utilizatori era important să existe diverse surse de aprovizionare pentru produsul în cauză.
5. Constatare privind interesul Uniunii
(110)
Luând în considerare toți factorii de mai sus, se constată că nu există motive convingătoare împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
H. MĂSURILE ANTIDUMPING
(111)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente privind importurile produsului în cauză originar din China. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile cu privire la prezenta comunicare.
(112)
Un utilizator din sectorul construcțiilor a afirmat că prelungirea măsurilor în vigoare ar putea cauza o penurie a produsului în cauză, ar putea crește costurile sale de producție și, prin urmare, ar putea genera prețuri mai ridicate pentru produsele sale finite. Nu a fost prezentată nicio dovadă în sprijinul acestor afirmații. Prin urmare, dat fiind că afirmațiile nu au fost justificate și că utilizatorii din sectorul construcțiilor nu au cooperat, nu a fost posibil să se verifice aceste afirmații.
(113)
Cei doi utilizatori din sectorul alimentar care au cooperat la anchetă au susținut că impactul menținerii măsurilor asupra industriei alimentare nu a fost luat în considerare în mod suficient, iar unul dintre ei a solicitat o audiere de către consilierul-auditor.
(114)
În cursul audierii, acest utilizator nu a fost de acord cu constatarea că menținerea măsurilor nu va afecta în mod negativ rentabilitatea generală a societății în ansamblu, ci a susținut că, în opinia sa, impactul asupra profitabilității respectivei linii de producție care utilizează produsul în cauză, care reprezintă un procent minor din totalul cifrei de afaceri, este semnificativ. De asemenea, el a afirmat că prețurile practicate pe piața internă pentru acidul tartric au crescut considerabil după perioada anchetei de reexaminare și că aceste niveluri ale prețurilor ar putea să reducă din nou, în mod semnificativ, rentabilitatea produsului. Cu toate acestea, acest utilizator nu a negat faptul că creșterea prețurilor s-a datorat unei penurii de materii prime pe piața Uniunii, al cărei nivel variază în mod regulat în funcție de recolta de struguri și, prin urmare, nu poate fi considerată de durată și nici nu se poate considera că a fost cauzată de măsurile antidumping în vigoare.
(115)
În cadrul unei audieri cu echipa responsabilă cu ancheta, celălalt utilizator care a cooperat a adus argumente similare împotriva prelungirii măsurilor. Prin urmare, aceste argumente au fost de asemenea respinse (a se vedea considerentul precedent).
(116)
Un exportator-producător chinez care a cooperat a afirmat că industria din Uniune nu poate fi considerată ca fiind, în continuare, vulnerabilă, că principala cauză a situației industriei din Uniune este strâns legată de condițiile de mediu și că, prin urmare, este împotriva continuării măsurilor. Aceste afirmații nu au fost susținute cu elemente de probă și, prin urmare, nu au putut fi acceptate. În plus, nu au fost de natură să modifice constatările privind situația industriei din Uniune.
(117)
În fine, industria din Uniune, având în vedere cifrele privind rentabilitatea în cursul perioadei examinate, a afirmat că încetarea activității singurului producător francez, la mijlocul anului 2008, a diminuat, pe termen scurt, cantitatea produsului în cauză disponibilă pe piața internă și, prin urmare, a dus la creșterea temporară a prețurilor de vânzare și le-a sporit rentabilitatea. Industria din Uniune a susținut că, având în vedere circumstanțele, aceste schimbări nu pot fi, în niciun caz, considerate ca fiind de natură durabilă. Prin urmare, constatările în ceea ce privește situația industriei din Uniune rămân neschimbate.
(118)
Pe scurt, după ce au fost examinate toate observațiile prezentate după transmiterea constatărilor anchetei către părțile interesate, s-a considerat că nicio observație nu a fost de natură să modifice constatările stabilite în timpul anchetei.
(119)
Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de acid tartric originar din China ar trebui menținute pentru o perioadă suplimentară de cinci ani,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de acid tartric originar din Republica Populară Chineză, cu excepția acidului tartric D (-)- având o rotație optică negativă de cel puțin 12,0 grade, măsurată într-o soluție de apă în conformitate cu metoda descrisă în farmacopeea europeană, încadrat în prezent la codul NC ex 2918 12 00 (codul TARIC 2918120090).
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net, franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele fabricate de societățile enumerate mai jos este următorul:
Societatea
Taxa antidumping
Cod adițional TARIC
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, Republica Populară Chineză
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Republica Populară Chineză.
4,7 %
A689
Toate celelalte societăți (cu excepția Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou City, Republica Populară Chineză - cod adițional TARIC A687).
34,9 %
A999
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea, către autoritățile vamale ale statelor membre, a unei facturi comerciale valabile, care corespunde cerințelor stabilite în anexă. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil tuturor celelalte societăți.
(4) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 16 aprilie 2012.