РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 812/2010 НА КОМИСИЯТА
от 15 септември 2010 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедура
(1)
На 17 декември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура относно вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита след представяне на жалба на 3 ноември 2009 г. от Европейската асоциация на производителите на стъклени влакна (APFE) (наричана по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват основен дял - в настоящия случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка. В жалбата се съдържаше доказателствен материал за дъмпинг на посочения продукт и за произтичащата от това съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на процедура
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, производителите износители и представителите на КНР, вносителите, доставчиците и потребителите, за които е известно, че са засегнати, както и техните сдружения. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(5)
С оглед на видимо големия брой производители износители, вносители и производители от Съюза в известието за откриване бе предвидено изготвянето на представителна извадка за установяване на дъмпинга и вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка и, в случай че това е така, да направи подбор на такава извадка, от всички производители износители, вносители и производители от Съюза бе поискано да заявят себе си пред Комисията и да ѝ предоставят посочената в известието за откриване основна информация за дейността си, свързана с разглеждания продукт през разследвания период (1 октомври 2008 г. - 30 септември 2009 г.).
(6)
Осем китайски производители износители или групи от производители износители и седем производители или групи от производители от Съюза предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. След проучване на предоставената информация и предвид големия брой производители износители и производители от Съюза, изявили готовност за съдействие, бе решено, че е необходима представителна извадка по отношение на тези производители (вж. съображения 12 и 13 по-долу).
(7)
Що се отнася до несвързаните вносители, на етапа на определянето на представителната извадка в рамките на разследването само трима вносители предоставиха исканата информация в рамките на сроковете, посочени в известието за откриване на процедурата. Поради това бе решено да не се изготвя представителна извадка и да не се изпращат въпросници на всички вносители, които са заявили себе си.
(8)
За да се даде възможност на включените в представителната извадка производители износители в КНР, ако пожелаят, да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (наричано по-долу „ТДПИ“), или за индивидуално третиране (наричано по-долу „ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявление до включените в представителната извадка производители износители. Всички включени в представителната извадка (групи от) дружества поискаха прилагането на ТДПИ по силата на член 2, параграф 7 от основния регламент или за ИТ, в случай че при разследването се установи, че те не отговарят на условията за прилагане на ТДПИ.
(9)
Комисията оповести официално резултатите от констатациите във връзка с прилагането на ТДПИ на засегнатите производители износители в КНР, властите на КНР и жалбоподателя. Беше им предоставена също така възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване, ако са налице специални основания да бъдат изслушани.
(10)
Комисията изпрати въпросници до включените в представителната извадка производители износители и производители от Съюза, както и до вносителите и всички известни потребители и сдружения на потребители. Пълни отговори на въпросника бяха получени от включените в представителната извадка производители износители в КНР, от всички включени в представителната извадка производители от Съюза, от двама вносители и от 13 потребители.
(11)
Комисията проучи и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда или опасността от причиняване на такава вреда и интереса на Съюза. Бяха направени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители износители в КНР
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC)
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. и Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), и
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.)
б)
производители от Съюза
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Словакия
-
European Owens Corning Fiberglas, Bruxelles, Белгия
-
Owens Corning France, Chambéry, Франция
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Нидерландия
в)
потребители от Съюза
-
Sabic Europe BV, Sittard, Нидерландия и Genk, Белгия
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Нидерландия
г)
производител в държавата аналог
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Турция.
3. Представителна извадка
(12)
Комисията, в съответствие с член 17 от основния регламент, изготви представителна извадка от осемте китайски производители износители или групи от производители износители, които са заявили себе си, на базата на най-големия представителен обем износ, разследването на който би могло да се приеме за възможно в рамките на наличното време. Подбраната представителна извадка се състои от три (групи от свързани) дружества, представляващи над 70 % от обема на износа на съдействащите страни от КНР за ЕС. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации със засегнатите страни, които не повдигнаха възражения
(13)
Що се отнася до производителите от Съюза, седем производители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от тези оказали съдействие производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от тримата най-големи по отношение на продажбите и производството (групи от) производители от Съюза, които представляват 64 % от продажбите на всички съдействащи производители от Съюза.
4. Разследван период
(14)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2008 г. до 30 септември 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 2006 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(15)
Разглежданият продукт, както е описан в известието за откриване, представлява нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; ровинги от стъклено влакно; снопчета и прежди от нишки от стъклено влакно и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, и понастоящем се класира в кодове по КН 7019 11 00, 7019 12 10, 7019 19 10 и ex 7019 31 00 (наричан по-долу „разглежданият продукт“).
(16)
Разглежданият продукт представлява суровина, която най-често се използва за подсилване на термопластични и термореактивни смоли в промишлеността на композитните материали. Получаваните като резултат композитни материали (пластмаси, подсилени със стъклени влакна) се използват в голям брой промишлености: автомобилната промишленост, електрическата/електронната промишленост, в лопатките на вятърни електрогенератори, сградостроителството/строителните дейности, резервоарите/тръбопроводите, потребителските стоки, космическата/военната промишленост и т.н.
(17)
Съществуват четири базови типа продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка, които са обхванати от настоящата процедура - нарязани влакна, ровинги, матове (различни от стъклената вата) и прежди. При разследването се установи, че почти всички отделни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и основно се използват за едни и същи цели, въпреки разликите във външния вид и възможните разлики в крайните приложения на различните видове. Въпреки това беше установено, че снопчетата нямат същите основни химични, физични и технически характеристики, тъй като не са стъклени влакна с непрекъсната нишка, а прекъснати влакна с неравномерна дължина. Разследването показа също, че някои много специфични видове ровинги и някои много специфични видове прежди, които понастоящем са обхванати съответно от кодове по КН 7019 12 00 и 7019 19 10, следва да бъдат изключени, тъй като тези видове са специално третирани чрез промазване и импрегниране и имат загуба на маса при накаляване над 3 %, което им придава различни физични и химични характеристики.
(18)
Няколко потребители на прежди надолу по веригата заявиха, че последните следва да бъдат изключени напълно от обхвата на продукта, предмет на процедурата, като се има предвид почти несъществуващата производствена база в Съюза, както и липсата на заменяемост между преждите и другите видове на продукта.
(19)
При разследването обаче се установи, че съществува най-малко един вид заменяемост на търсенето в една посока (т.е. преждата може да бъде използвана в редица приложения вместо други видове, макар че, като се има предвид относително високата цена на преждите, това не винаги би било икономически оправдана възможност) и че ограничената производствена база за определен вид на продукта не може сама по себе си да бъде причина за изключване на този вид от обхвата на продукта, при условие че той има същите основни физични, химични и технически характеристики и приложения като другите видове. Предвид това, че преждите от стъклено влакно с непрекъсната нишка имат еднакви основни характеристики като другите продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка и че те са взаимозаменяеми до определена степен, бе направено временното заключение, че няма основания за изключването на преждата от определението на продукта. Отбелязва се обаче, че на допълнителната оценка на това твърдение ще бъде отделено специално внимание.
2. Сходен продукт
(20)
Беше установено, че разглежданият продукт и продуктите от стъклено влакно с непрекъсната нишка, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР и на вътрешния пазар на Турция, която се използваше временно като държава аналог, както и продуктите от стъклено влакно с непрекъсната нишка, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и приложения. Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(21)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос с произход от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(22)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се извършват в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса на държавата;
2.
счетоводната документация подлежи на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предходната система на непазарна икономика;
4.
правната сигурност и стабилност се осигуряват от законодателство относно несъстоятелността и собствеността;
5.
обмяната на валута се извършва по пазарния курс.
(23)
В настоящото разследване и тримата включени в представителната извадка производители износители или групи от производители износители подадоха искане за ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и изпратиха формуляра за искане за ТДПИ в определените срокове:
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC)
-
Jushi Group и
-
New Changhai Group.
(24)
Комисията проучи цялата информация, която счете за необходима, относно всички гореупоменати включени в представителната извадка производители износители или групи от производители износители и провери информацията, представена във формулярите за искане за ТДПИ, както и всяка друга информация, която счете за необходима, в помещенията на въпросните дружества.
(25)
При разследването се установи, че двама включени в представителната извадка производители износители/групи от производители износители от КНР не отговарят на изискванията на критериите, предвидени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент за предоставяне на ТДПИ.
(26)
По-специално един производител износител/група от производители износители не успя да докаже, че при вземането на бизнес решенията му(ѝ) в достатъчна степен липсва държавна намеса. По-голямата част от директорите от неговия(нейния) съвет на директорите са били назначени от дружество, в което държавата е мажоритарен собственик. Вследствие на това държавата би могла успешно да възпрепятства вземането на всяко решение. Така че става ясно, че държавата играе основна роля в процеса на вземане на решения от страна на дружеството. Освен това дружеството не бе в състояние да докаже, че има точно определен комплект от счетоводна документация, която се подлага на независим одит и е в съответствие с Международните счетоводни стандарти, тъй като облагаемият доход на дружеството не бе посочен правилно във финансовите отчети.
(27)
Другият включен в представителната извадка производител износител/група от производители износители също не успя да докаже, че при вземането на бизнес решенията му(ѝ) в достатъчна степен липсва държавна намеса. Двама търговци от групата представляват държавни предприятия. Държавата може също така да оказва значително влияние при процеса на вземане на решения от страна на един производител износител от групата, поради имплицитното право на налагане на вето чрез директора, представляващ държавното дружество майка. Този производител на свой ред е дружество майка и основен акционер на двама други производители износители в групата и по този начин държавата също може значително да се намесва в техния процес на вземане на решения. Освен това трима производители износители от групата не можаха да докажат, че изпълняват критерий 2, тъй като двама от тях не бяха посочили във финансовите отчети ползваното от тях преференциално данъчно третиране, а одитът на третия изглежда, че не е бил независим. В допълнение пет дружества от групата не успяха да покрият критерий 3 (основно поради несъответстващите на пазарните условия цени, свързани с правата за ползване на земята).
(28)
Един включен в представителната извадка производител износител, състоящ се от група от две свързани дружества, доказа, че отговаря на всички критерии по член 2, параграф 7, буква в) и може да му се предостави ТДПИ.
(29)
След разгласяването на констатациите относно ТДПИ бяха получени коментари от промишлеността на Съюза и от двамата включени в представителната извадка производители износители/групи от производители износители, по отношение на които бе предложено да не се предоставя ТДПИ. Нито един от получените коментари обаче не бе от вид, който да промени заключенията по отношение на тях.
2. Индивидуално третиране (ИТ)
(30)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо в национален мащаб мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички критерии, предвидени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са обобщени по-долу:
-
в случая на предприятия, притежавани изцяло или частично от чуждестранни лица, или на съвместни предприятия, износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
-
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
-
по-голямата част от акциите принадлежи на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс; и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(31)
Горепосочените две включени в представителната извадка дружества/групи от дружества, на които бе отказано ТДПИ, подадоха заявление и за индивидуално третиране, в случай че им бъде отказано ТДПИ.
(32)
Въз основа на наличната информация бе установено, че двете засегнати дружества/групи от дружества не са успели да докажат, че отговарят на всички изисквания за ИТ, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент. По-специално беше установено, че дружествата не отговарят на критерия, посочен в член 9, параграф 5, буква в) от основния регламент, според който по-голямата част от акциите принадлежат на частни лица или дружеството трябва да е достатъчно независимо от държавна намеса, понеже, както се пояснява в съображения 26 и 27, за всички дружества беше установено, че в крайна сметка в по-голямата си част те са собственост на държавата или са контролирани от нея. Както е посочено по-горе, бе установено също, че тези две (групи от) дружества не са успели да докажат, че отговарят на критерия, посочен в член 9, параграф 5, буква д), по-специално че при процеса на вземане на решения няма значителна държавна намеса, която да позволи заобикаляне на мерките, ако на дружествата се определят различни митнически ставки. Следователно техните заявления за ИТ трябваше да бъдат отхвърлени.
(33)
Поради това бе направено заключението, че на никой от включените в представителната извадка производители износители/групи от производители износители, на които е отказано ТДПИ, не следва да се предоставя ИТ.
3. Нормална стойност
3.1. Определяне на нормалната стойност за производителя износител/групата от производители износители, на който(която) е предоставено ТДПИ
(34)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за този производител износител дали общият обем на продажбите му на вътрешния пазар на продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на неговите експортни продажби на разглеждания продукт за Съюза. Разследването установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са представителни.
(35)
Комисията впоследствие определи онези видове на продукта, продавани на вътрешния пазар от дружествата, имащи като цяло представителни продажби на вътрешния пазар, които са идентични или много сходни с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(36)
За всеки вид изделие, продавано от производителя износител на неговия вътрешен пазар, за което се установи, че е сравнимо с вида на продуктите от стъклено влакно с непрекъсната нишка, продавани за износ за Съюза, бе преценено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, е представлявал около 5 % от общия обем на сравнимия вид на продукт, продаван за износ за Съюза. Разследването установи, че за всички видове на продукта, с изключение на четири от тях, продажбите на вътрешния пазар са представителни.
(37)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на разглеждания продукт, осъществени на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта се установи делът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар по време на разследвания период.
(38)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, която е равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше повече от 80 % от общия обем на продажбите от този вид, и когато среднопретеглената продажна цена беше равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар за въпросния вид.
(39)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта представляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид на продукта или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар за въпросния вид.
(40)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, бе счетено, че те не са били продавани при обичайните търговски условия.
(41)
Разследването установи, че рентабилните продажби на всички сравними видове на продукта освен един бяха над 80 % от общия обем на продажбите на вътрешния пазар и следователно всички продажби на вътрешния пазар бяха използвани за изчисление на средната цена на нормалната стойност. За един вид на продукта бяха използвани само рентабилните продажби. За продажбите на четирите вида на продукта, който не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва като нормална стойност представителните цени на вътрешния пазар на много сходни видове, които бяха надлежно коригирани.
3.2. Определяне на нормалната стойност за производители износители/групи от производители износители, на които не е предоставено ТДПИ
а) държава аналог
(42)
В съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност за дружествата, на които не бе възможно да се предостави ТДПИ, беше установена въз основа на цените или на изградената стойност в държава аналог.
(43)
В известието за откриване Комисията посочи намерението си да използва Турция като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормалната стойност за КНР и прикани заинтересованите страни да представят своите коментари по този въпрос.
(44)
Две заинтересовани страни се отзоваха и заявиха, че Турция не би била подходяща държава аналог, без обаче да обосноват допълнително твърдението си. Друга заинтересована страна представи мнението си за избора на държава аналог и предложи да се използва Индия, тъй като степента на развитие на Индия е сравнима с тази на КНР, би могло да се направи сравнение между пазарите, доколкото и на двата пазара приложенията, свързани с вятърната енергия, имат голямо значение и се произвеждат сравними видове на продукта по подобен начин. Освен това индийският пазар бе описан като отворен пазар със значителен внос. И на последно място, беше отбелязано, че достъпът до суровини в двете държави е сравним.
(45)
Комисията потърси съдействие от производители на сходния продукт в Турция, Канада, САЩ, Република Корея и Индия. Въпреки това само един турски производител изрази готовност за съдействие и представи отговори на въпросника.
(46)
Признава се, че Турция е представителна държава аналог по отношение на обема на продажбите на вътрешния пазар. Въпреки това нормалната стойност за един вид на сходния продукт, който не се произвежда в Турция, трябваше да бъде изградена. Отбелязва се също, че продължаващото антидъмпингово разследване в Турция по отношение на вноса на продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка указва възможно спадане на цените на вътрешния турски пазар. Въпреки това като се има предвид, че Турция бе единствената държава, която се съгласи да съдейства в настоящото разследване, се прави временното заключение, че Турция следва да бъде използвана като държава аналог.
б) определяне на нормалната стойност
(47)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, беше установена на основата на проверената информация, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с изложената по-долу обща методология за групата от дружества, на които е предоставено ТДПИ. Когато всички видове на продукта, присъстващи на вътрешния пазар на държавата аналог, са били продавани на загуба, или когато не са били продавани сходни видове, нормалната стойност беше изградена в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
4. Експортна цена
(48)
В по-голямата част от случаите разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза и поради тази причина експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени.
(49)
В редките случаи на експортни продажби на един производител износител към свързаните с него дружества в Съюза бе установено, че те са били за собствено потребление и следователно не бяха използвани при временното изчисляване на дъмпинга.
5. Сравнение
(50)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цената и нейната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени подходящи корекции във всички случаи, в които те бяха счетени за разумни, точни и подкрепени от проверени факти. Бе направена корекция за косвените данъци, морското навло и застраховка, транспорта в държавата износител, нивото на търговия (за разликите в каналите за дистрибуция), разходите за гаранции и по кредити, както и за банковите такси.
6. Дъмпингови маржове
(51)
Временните дъмпингови маржове бяха изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито.
(52)
Бе установен индивидуален дъмпингов марж за съдействащата група от производители износители, на която бе предоставено ТДПИ, на основата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(53)
Дъмпинговият марж за включените в представителната извадка дружества, на които не бе предоставено ТДПИ или ИТ, и за съдействащите дружества, които не бяха включени в представителната извадка, бе изчислен като средна стойност за включените в представителната извадка три дружества/група от дружества.
(54)
Предвид високото равнище на съдействие в разследването, тъй като съдействащите дружества представляваха около 100 % от целия внос от КНР през РП, за всички несъдействащи дружества бе определен приложим в национален мащаб марж, като се използва най-високият от маржовете, установен за включените в представителната извадка (групи от) дружества.
(55)
На тази основа временните равнища на дъмпинга са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
New Changhai Group
8,5 %
Други съдействащи дружества
43,6 %
Други дружества
43,6 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(56)
През РП сходният продукт се е произвеждал от 11 производители в Съюза. Седем от тези 11 производители оказаха съдействие при разследването. Всички тези седем производители бяха членове на жалбоподателя и беше установено, че те съставляват основна част, в случая повече от 90 %, от общото производство на сходния продукт в Съюза. От останалите четирима производители от Съюза един също беше жалбоподател, двама активно подкрепяха жалбата, докато четвъртият нито я подкрепяше, нито беше против нея. Поради това тези 11 производители представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
(57)
Както е посочено в съображение 13 по-горе, бе подбрана представителна извадка от трима производители, съставляващи около 64 % от общото производство на Съюза. Тъй като двама от тези производители бяха групи от свързани дружества с няколко производствени единици в Съюза, представителната извадка бе съставена от общо девет отделни дружества.
(58)
Някои заинтересовани страни заявиха, че включените в представителната извадка производители от Съюза не следва да бъдат считани за промишленост на Съюза, тъй като и тримата са свързани с китайски производители, произвеждащи разглеждания продукт. Разследването потвърди, че действително двама от тримата включени в представителната извадка производители от Съюза са свързани с китайски производствени дружества. Бе установено обаче, че въпреки наличието на тази връзка, нищо в поведението на двамата включени в представителната извадка производители от Съюза не бе такова, че да направи констатациите от разследването ненадеждни. Обемите, които тези производители от Съюза са внасяли от свързаните с тях дружества в КНР, са ограничени (по-малко от 4 % от вноса от КНР). В допълнение този внос може да се счита за незначителен в сравнение с общото производство на засегнатите производители от Съюза, които по никакъв начин не следва да се разглеждат като вносители, тъй като те очевидно са действителни производители на стъклени влакна. И на последно място, свързаните със засегнатите производители от Съюза показатели за вреда не бяха повлияни от този ограничен внос. Предвид гореизложеното Комисията счете, че няма основания за изключване на който и да е от включените в представителната извадка производители от Съюза от определението за промишленост на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
2. Потребление на Съюза
(59)
Потреблението на Съюза бе установено на основата на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и получените от Евростат данни за обемите на вноса за пазара на Съюза.
(60)
Потреблението на Съюза е спаднало значително с 24 % в периода между 2006 г. и РП. Въпреки това то е отбелязало леко увеличение през 2007 г. и първата половина на 2008 г.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Индекс
100
106
105
76
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем на дъмпинговия внос
(61)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от КНР на пазара на Съюза е отбелязал значително увеличение през разглеждания период. Общо вносът от КНР през разглеждания период е нараснал с повече от 50 %. По-специално в периода 2006-2008 г. вносът от КНР се увеличил повече от два пъти. Той е намалял през РП в сравнение с 2008 г., но процентът на това намаление (25 %) е бил по-нисък от спада на потреблението (28 %).
Таблица 2
Внос от КНР (обеми)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
77 283
122 190
155 875
116 413
Индекс
100
158
202
151
3.2. Пазарен дял на дъмпинговия внос
(62)
Пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР се е увеличавал постоянно през разглеждания период. Пазарният дял на китайския внос през РП е бил 15,6 %, което е почти два пъти повече от неговия пазарен дял през 2006 г.
Таблица 3
Внос от КНР (пазарен дял)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Пазарен дял (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Индекс
100
149
191
198
3.3. Цени
a) динамика на цените
(63)
В таблицата по-долу е показана средната цена на дъмпинговия внос от КНР на европейската граница без платено мито според предоставената от Евростат информация. Средната цена на вноса от КНР е останала в значителна степен стабилна по време на разглеждания период. Това може да се наблюдава въпреки значителното увеличение в световен мащаб на цените на суровините, използвани за производството на стъклени влакна с непрекъсната нишка през разглеждания период (както е показано и в таблица 18).
Таблица 4
Внос от КНР (цени)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Средна цена/тон (EUR)
930
936
970
943
Индекс
100
101
104
101
б) подбиване на цените
(64)
Беше извършено ценово сравнение по видове между продажните цени на китайските производители износители и продажните цени в рамките на Съюза на включените в представителната извадка производители от Съюза. За тази цел бяха сравнени цените на включените в представителната извадка производители от Съюза към несвързани клиенти с тези на включените в представителната извадка производители износители от засегнатата държава. При необходимост бяха направени корекции, за да се вземат предвид различията в нивото на търговия и разходите след вноса.
(65)
Сравнението показа, че през РП вносът на разглеждания продукт с произход от КНР е бил продаван в Съюза на цени, които подбиват цените на промишлеността на Съюза, като изразено в процент от последните те варират от 23 % до 39 %.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Предварителни бележки
(66)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отношение към състоянието на промишлеността на Съюза. Представените по-долу данни се отнасят за цялата промишленост на Съюза по отношение на продажбите и пазарните дялове, а за включените в представителната извадка производители - по отношение на всички останали показатели.
4.2. Производство
(67)
Обемите на производството на Съюза са останали относително стабилни в периода 2006-2008 г., но през РП са отбелязали рязък спад:
Таблица 5
Промишленост на Съюза - производство
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
495 942
508 837
502 729
312 824
Индекс
100
103
101
63
4.3. Производствен капацитет и използване на капацитета
(68)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза се е развивал, както следва:
Таблица 6
Промишленост на Съюза - производствен капацитет
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Капацитет (в тонове)
575 900
573 600
585 350
510 700
Индекс
100
100
102
89
Използване на капацитета (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Индекс
100
103
100
71
(69)
През РП производственият капацитет е намалял. Поради ерозията на цените и загубата на пазарен дял, причинени от дъмпинговия внос от КНР, действително няколко производствени линии са били демонтирани, временно затворени или са работили с намален капацитет. Независимо от това намаление на производствения капацитет степента на използване на капацитета е спаднала от 86 % до 61 %, т.е. с 29 %.
4.4. Складови наличности
(70)
Таблицата по-долу показва, че складовите наличности първо са намалели през 2007 г., когато потреблението е достигнало върхови стойности, но след това значително са се увеличили през 2008 г. поради внезапното спадане на търсенето през четвъртото тримесечие на посочената година. През РП складовите наличности са достигнали отново по-нормални равнища.
Таблица 7
Промишленост на Съюза - складови наличности
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
88 968
73 018
123 910
82 160
Индекс
100
82
139
92
4.5. Обеми на продажбите (за цялата промишленост на Съюза)
(71)
Обемът на продажбите на всички производители от Съюза на пазара на ЕС, включително на продажбите за собствено потребление, се е развивал, както следва:
Таблица 8
Промишленост на Съюза - продажби в ЕС (обеми)
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
737 818
743 784
706 746
520 064
Индекс
100
101
96
70
(72)
Обемите на продажбите на промишлеността на Съюза като цяло са намалели с 30 %. През 2007 г. докато потреблението на Съюза е нараснало с 6 % (както е показано в таблица 1 по-горе), обемът на продажбите на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се е увеличил само с 1 %. Това означава, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от увеличеното потребление през посочения период. Впоследствие през 2008 г. и през РП обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял значително.
4.6. Пазарен дял (за цялата промишленост на Съюза)
(73)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял значително през 2007 г. и 2008 г., след което през РП е отбелязано слабо възстановяване. Въпреки това като цяло промишлеността на Съюза е изгубила 5,6 процентни пункта пазарен дял през разглеждания период, както е показано в таблица 3 по-горе, докато пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР се е увеличил почти двойно през разглеждания период.
Таблица 9
Промишленост на Съюза - пазарен дял на ЕС
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Пазарен дял на ЕС (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Индекс
100
95
91
93
4.7. Продажни цени
(74)
Що се отнася до средните продажни цени, таблицата по-долу показва, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да увеличи продажните си цени за несвързани клиенти през разглеждания период. Напротив, средните продажни цени са намалели с 2 %, което е най-впечатляващото в условията на увеличаващи се цени на суровините. Всъщност промишлеността на Съюза не е имала възможност да отрази в продажните цени увеличението на разходите за суровини поради натиска за намаляване на ценовите равнища на пазара на Съюза, упражняван от дъмпинговия внос от КНР.
Таблица 10
Промишленост на Съюза - продажби в ЕС (средни цени)
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
(EUR/тон)
1 179
1 166
1 192
1 159
Индекс
100
99
101
98
4.8. Заетост
(75)
Равнището на заетост на производителите от Съюза показва, че промишлеността на Съюза е рационализирала производството през целия разглеждан период, като целта е била намаляване на производствените разходи и неутрализиране на увеличаването на разходите за суровини. Действително броят на заетите лица е намалял с 20 процентни пункта за целия период, с намаление от 15 процентни пункта, концентрирано в периода между 2007 г. и РП.
Таблица 11
Промишленост на Съюза - заетост
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Брой на заетите лица
4 114
3 890
3 705
3 302
Индекс
100
95
90
80
4.9. Производителност
(76)
В резултат на усилията на промишлеността на Съюза, описани в предходното съображение, производителността на работната сила на производителите от Съюза е нараснала значително през 2007 г. и 2008 г. Тази положителна тенденция е променила своята посока през РП, като в резултат е довела до обща загуба на производителност от 21 % през разглеждания период. Този обрат в производителността се е дължал отчасти на срива на търсенето и отчасти на дъмпинговия внос от КНР, които сериозно са подбили цените на промишлеността на Съюза, а това е довело до значителен спад на производството и оттам до увеличаване на заетостта на единица произведени стъклени влакна.
Таблица 12
Промишленост на Съюза - производителност
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Тона/заето лице
121
131
136
95
Индекс
100
108
113
79
4.10. Заплати
(77)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е успяла да осъществи контрол над динамиката на разходите за труд. Действително таблицата по-долу показва, че средните годишни заплати леко са нараснали през 2007 г. и 2008 г., но са намалели през РП. За целия период разходите за труд за единица продукция са намалели с 3 %. Това намаление щеше да е по-ясно изразено, ако сумите на обезщетенията за прекратяване на трудовите договори бяха изключени от посочената по-горе тенденция.
Таблица 13
Промишленост на Съюза - разходи за труд
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Годишни заплати (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Индекс
100
101
103
97
4.11. Рентабилност и възвращаемост на инвестициите
(78)
Рентабилността на промишлеността на Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт като процент от оборота на тези продажби. При установяването на рентабилността на производителите от Съюза проверените цифри бяха коригирани, така че настоящият анализ да не бъде повлиян от извънредни, специфични за дружествата аспекти, които оказват несъразмерно отражение върху данните за печалбата на тези дружества през даден период. В резултат на тези корекции рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите на включените в представителната извадка производители, свързани с продажбите на сходния продукт в Съюза, са се развивали както следва през разглеждания период:
Таблица 14
Промишленост на Съюза - рентабилност и възвращаемост на инвестициите
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Нетна печалба (като % от оборота)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Възвръщаемост на инвестициите
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Както се вижда от таблицата по-горе, промишлеността на Съюза е могла да постигне ограничени равнища на печалба през по-голямата част от разглеждания период, до известна степен с изключение на 2007 г., когато средният процент на рентабилност е достигнал 4,7 %. През РП печалбите са се заменили от огромна загуба, като средният процент на загуба на промишлеността на Съюза е достигнал 15 %.
(80)
Що се отнася до възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата под формата на процент от нетната балансова стойност на инвестициите, изглежда, че този показател следва тенденциите по отношение на рентабилността. Като цяло възвръщаемостта на инвестициите е останала по-скоро ограничена през целия разглеждан период с изключение на 2007 г. И накрая, през РП средната възвръщаемост на инвестициите на промишлеността на Съюза е спаднала до - 16,8 %.
(81)
Представеното по-горе крехко финансово състояние е било в сила въпреки увеличеното потребление през периода 2006-2008 г., както е описано в съображение 60 по-горе, и усилията на промишлеността на Съюза за рационализиране на производствените разходи, както е описано в съображения 75 и 76 по-горе. През разглеждания период значително увеличаващите се обеми на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР са оказали отражение върху обемите на продажбите на промишлеността на Съюза и в резултат са довели до сериозна ерозия на цената. Тези фактори са оказали въздействие върху финансовото състояние на промишлеността на Съюза. Това най-добре се вижда от драстичната загуба в размер на 15 % през РП.
4.12. Паричен поток и способност за привличане на капитал
(82)
Нетният паричен поток от оперативните дейности се е развивал, както следва:
Таблица 15
Промишленост на Съюза - паричен поток
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Паричен поток (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Индекс
100
50
22
-64
(83)
Горната таблица потвърждава крехкото финансово състояние на промишлеността на Съюза през периода 2006-2008 г. и произтичащото от него драстично влошаване през РП.
4.13. Инвестиции
(84)
През разглеждания период инвестициите на включените в представителната извадка производители са се развивали, както следва:
Таблица 16
Промишленост на Съюза - инвестиции
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Нетни инвестиции (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Индекс
100
52
109
71
(85)
През 2006 г. и 2008 г. - годините с върхови резултати - равнището на инвестициите е било относително високо поради възстановяването на пещите. При тази капиталоемка промишленост пещите трябва да бъдат възстановявани на всеки 7 до 10 години, като разходите, свързани с възстановяването на една пещ, могат да възлязат на 8-13 милиона EUR (обхватът от стойности е даден поради съображения за поверителност). Голяма част от другите структурирани в по-голяма степен високи разходи за инвестиции е свързана с потреблението на сплав за дюзите за екструдиране и съответното възстановяване на тези дюзи.
4.14. Размер на действителния дъмпингов марж
(86)
Дъмпинговите маржове за вноса от КНР, както е посочено по-горе в съображение 55, са много високи. Предвид обема, пазарния дял и цените на дъмпинговия внос влиянието на дъмпинговите маржове не може да се смята за пренебрежимо малко.
5. Заключение относно вредата
(87)
Въпреки сериозните усилия, предприети от промишлеността на Съюза за увеличаване на нейната конкурентоспособност, повечето показатели за вредата, свързани с промишлеността на Съюза, са имали отрицателна динамика през разглеждания период. Това се вижда особено добре, ако се анализират показателите, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, по-специално възвръщаемостта на инвестициите, паричния поток и рентабилността, като всички те са отбелязали драстични промени. Освен това показателите относно производството, производствения капацитет, използването на капацитета, обемите на продажбите и пазарния дял също потвърдиха явната тенденция към влошаване.
(88)
Същевременно вносът на стъклени влакна от КНР е довел до подбиване на цените на промишлеността на Съюза с до 39 % през РП и промишлеността на Съюза е загубила 5 процентни пункта пазарен дял за по-малко от четири години.
(89)
Предвид гореизложеното се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(90)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза в степен, която позволява тя да бъде определена като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза или да представляват опасност от причиняване на вреда, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(91)
В периода между 2006 г. и РП обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт се е увеличил с 51 %, което е довело до увеличение на пазарния дял в Съюза с 98 %, от 7,9 % на 15,6 %.
(92)
Увеличението на дъмпинговия внос от КНР на разглеждания продукт през разглеждания период е съвпаднало с тенденция към понижаване на повечето показатели за вредата, свързани с промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза е изгубила 5,6 процентни пункта пазарен дял и нейните продажни цени са намалели с 2 % поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени на пазара на Съюза. Значителното подбиване на цените е възпрепятствало промишлеността на Съюза да отрази увеличението на производствени разходи в продажните цени в приемлива степен, което като резултат е довело до ниски, а по време на РП - до отрицателни равнища на рентабилност.
(93)
Следва също да се отбележи, че пазарният дял на дъмпинговият внос от КНР е продължил да се увеличава дори и по време на РП. С други думи, както е посочено в съображение 62 по-горе, обемът на дъмпинговия внос от КНР е намалявал с по-бавно темпо от потреблението на Съюза.
(94)
Някои заинтересовани страни заявиха, че не съществува причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Един от изтъкнатите в това отношение аргументи бе, че разликата между китайските продажни цени и продажните цени на Съюза е била сравнително постоянна през целия разглеждан период, като същевременно рентабилността на промишлеността на Съюза е отбелязвала колебания. В това отношение трябва да се има предвид, че не само равнището на цените, но също така и обемът на дъмпинговия внос на вече ниски цени е оказал силен натиск върху продажбите на промишлеността на Съюза. Освен това дори да е възможно и други фактори също да са изиграли роля за влошеното състояние на промишлеността на Съюза, като по този начин са засегнали в определена степен и динамиката на рентабилността на промишлеността на Съюза, това по никакъв начин не може да смекчи въздействието на дъмпинговия внос от КНР, който постоянно е подбивал цените на Съюза, особено предвид факта, че неговото равнище е останало относително стабилно, независимо от промените на пазара, като например нарастването и спадането на потреблението или динамиката на цените на суровините.
(95)
Подобен аргумент бе изтъкнат във връзка с твърденията за липса на връзка между данните за рентабилността на промишлеността на Съюза и динамиката на нейния пазарен дял. Например действително равнищата на рентабилност на промишлеността на Съюза временно са се подобрили от 2006 г. до 2007 г. въпреки намаляването на нейния пазарен дял. Това отчасти се е дължало на по-благоприятните условия на пазара на Съюза през 2007 г. (вж. увеличението от 6 % на потреблението на Съюза, посочено в съображение 60 по-горе). По-важно е обаче, че през 2006 г. и 2007 г. промишлеността на Съюза се е насочила към рационализиране на производството си чрез намаляване на производствените разходи, което също е оказало влияние върху нейните равнища на рентабилност. Като друг пример може да се отбележи, че в периода между 2008 г. и РП пазарният дял на промишлеността на Съюза леко се е увеличил, докато нейният процент на рентабилност е спаднал значително с 15 %. Въпреки това през същия период дъмпинговият внос от КНР също е увеличил своя пазарен дял, като е продължил значително да подбива продажните цени в Съюза. Това е довело до огромната загуба, претърпяна от промишлеността на Съюза. Действително и двата посочени по-горе случая показват, че един или два отделни показателя не могат да бъдат взети предвид отделно от останалите при измерване на въздействието на дъмпинговия внос върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(96)
Въз основа на посоченото по-горе се прави временното заключение, че дъмпинговият внос на ниски цени от КНР, който е влизал на пазара на Съюза в големи и постоянно увеличаващи се обеми и който значително е подбивал цените на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период, е оказал значително отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от трети държави
(97)
През разглеждания период вносът от други трети държави е бил ограничен. Общият пазарен дял на вноса от държави, различни от КНР, е намалял с 2 процентни пункта, от 17 % на 15 %. Норвегия, която представлява вторият най-голям източник на внос, е имала пазарен дял от 3,3 % през РП. През РП Турция е имала пазарен дял от 2,5 %, а САЩ - четвъртият най-голям източник на внос - е имал пазарен дял под 2 % през същия период.
Таблица 17
Внос от други държави
Държава
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Норвегия
Обеми (в тонове)
34 990
28 834
35 410
24 993
Пазарен дял (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Средна цена (EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Турция
Обеми (в тонове)
28 981
25 035
20 658
18 874
Пазарен дял (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Средна цена (EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
САЩ
Обеми (в тонове)
22 921
24 246
20 447
13 569
Пазарен дял (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Средна цена (EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Малайзия
Обеми (в тонове)
9 541
25 569
35 200
12 601
Пазарен дял (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Средна цена (EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Тайван
Обеми (в тонове)
19 318
18 150
14 655
11 285
Пазарен дял (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Средна цена (EUR)
1 193
1 146
1 069
975
Индия
Обеми (в тонове)
4 365
11 231
3 757
5 361
Пазарен дял (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Средна цена (EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Република Корея
Обеми (в тонове)
7 959
5 974
13 934
5 116
Пазарен дял (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Средна цена (EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Япония
Обеми (в тонове)
21 671
10 727
11 174
4 609
Пазарен дял (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Средна цена (EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Мексико
Обеми (в тонове)
4 894
9 713
7 226
3 689
Пазарен дял (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Средна цена (EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Канада
Обеми (в тонове)
4 136
3 309
2 196
2 244
Пазарен дял (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Средна цена (EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Други държави
Обеми (в тонове)
8 954
14 848
8 519
9 227
Пазарен дял (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Средна цена (EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Таблицата по-горе, която се основава на данни от Евростат, показва също, че средните равнища на цените на границата на Съюза на другия внос по принцип са много по-високи от цените на вноса от КНР, както е обобщено в съображение 63 по-горе. При сравнение на тези съобщени от Евростат цени с продажните цени на промишлеността на Съюза, посочени в съображение 75 по-горе, изглежда, че вносът от Турция подбива цените на промишлеността на Съюза през РП. Въпреки това вносът от Турция през РП е представлявал пазарен дял от само 2,5 %, тоест по-малко от неговия пазарен дял през 2006 г. Освен това цените на този внос постоянно са били доста над равнищата на цените на вноса от КНР, като са превишавали последните с 14 % до 23 %. Вносът от Малайзия, Тайван и Република Корея изглежда, че също е под цените на промишлеността на Съюза, обаче пазарните дялове на този внос са ограничени и също така намаляват. Следователно вносът от Турция, Малайзия, Тайван и Република Корея или всеки друг внос от трета държава не се счита като оказал отрицателно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Въз основа на това може основателно да бъде направено временното заключение, че вносът с произход от други трети държави не е нарушил причинно-следствената връзка между установения дъмпинг и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на икономическата криза
(99)
Някои страни заявиха, че понесената от промишлеността на Съюза вреда е причинена от икономическата криза, в резултат на която е настъпил рязък спад на търсенето.
(100)
Действително в периода между 2008 г. и РП бе наблюдаван значителен спад на потреблението на Съюза, както е отбелязано в съображение 60 по-горе. Това намаление бе в размер на 28 % и се признава, че е причинено от икономическата криза, която засегна Съюза през този период. По-голямата част от секторите, използващи продукти, които съдържат продукта, предмет на разследването (автомобилната промишленост, вятърната енергия, строителството и др.) са били сериозно засегнати от кризата, като в резултат от това се наблюдава спад на търсенето на стъклени влакна в началото на веригата.
(101)
При все това отрицателното въздействие на икономическия спад и свиването на търсенето са били засилени от нарасналия дъмпингов внос от КНР, който значително е подбил цените на промишлеността на Съюза. Дори и ако по тази причина икономическият спад може да бъде разглеждан като допринасящ за вредата през РП, то това по никакъв начин не може да намали ощетяващото вредоносно въздействие на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР на пазара на ЕС през целия разглеждан период. Дори и в положение на намаляващи продажби промишлеността на Съюза би могла да бъде в състояние да поддържа приемливо равнище на обемите и цените, като по този начин ограничи отрицателното въздействие от спада на потреблението. Това обаче би било възможно само при липсата на нелоялната конкуренция на дъмпинговия внос на ниски цени на пазара. Освен това въздействието на китайския дъмпингов внос, който значително е подбивал продажните цени на Съюза през РП, може да се разглежда дори като причиняващо по-голяма вреда в период на икономическа криза.
(102)
Предвид изложените по-горе обстоятелства икономическият спад не може да бъде считан за възможна причина, която нарушава причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР.
3.3. Динамика на обемите на китайския внос и финансово състояние на промишлеността на Съюза
(103)
Някои заинтересовани страни заявиха, че не съществува причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и финансовото състояние на промишлеността на Съюза, тъй като последната е постигнала най-високите си равнища на рентабилност през годините, когато вносът от КНР на разглеждания продукт е бил в най-големи обеми, и е отбелязала най-лоши резултати, когато вносът от КНР е спаднал до най-ниското си равнище през разглеждания период.
(104)
В това отношение на първо място се отбелязва, че развитието на потреблението, и по-специално икономическият спад през РП определено е оказал въздействие върху обемите на вноса от КНР и върху финансовото състояние на промишлеността на Съюза, предвид глобалния характер на кризата.
(105)
Въпреки това, както вече беше посочено по-горе, дъмпинговият внос от КНР значително е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза през РП, тоест по време на икономическия спад. Към това се е добавил и фактът, че производителите износители от КНР са успели да увеличат с още малко пазарния си дял, дори в периода на икономически спад, докато промишлеността на Съюза е отбелязала значителни загуби в резултат на невъзможността си да продава на по-рентабилни цени.
(106)
Действително може да се счита, че горепосоченото подбиване на цените заедно с увеличаването на пазарния дял на дъмпинговия внос от КНР е причинило дори още по-голяма вреда за промишлеността на Съюза, отколкото в случай на период без непостоянно потребление, предизвикано от икономически спад.
(107)
Предвид гореизложеното по никакъв начин не може да се заключи, че сравнението единствено на тенденциите в обемите на дъмпинговия внос от КНР и на финансовите резултати на промишлеността на Съюза би могло да се тълкува като фактор, нарушаващ причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.4. Спад на експортните продажби и/или продажби за собствено потребление на промишлеността на Съюза
(108)
Някои заинтересовани страни заявиха, че влошаването на рентабилността на промишлеността на Съюза е причинено по-скоро от спада на експортните продажби или от спада на производството за собствено потребление, а не от спада на продажбите ѝ в рамките на Съюза. В това отношение на първо място следва да се припомни, че с изключение на обемите на продажбите, всички показатели за вредата, включително рентабилността, са оценени въз основа на продажбите на пазара на Съюза към несвързани страни. С други думи, от това изчисление са изключени експортните продажби и продажбите за собствено потребление. На второ място, вярно е, че обемите на експортните продажби са намалели с малко по-бързо темпо, отколкото продажбите на Съюза, но това не е така по отношение на производството за собствено потребление, което през целия разглеждан период е представлявало между 22,4 % и 24,4 % от общите продажби на Съюза. Освен това предвид обема на експортните продажби в сравнение с продажбите в ЕС на промишлеността на Съюза (които се колебаят между 10 % и 14 % през целия разглеждан период), те не могат да бъдат счетени за толкова значителни, че да поставят под въпрос причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и въздействието върху промишлеността на Съюза. Следователно този аргумент се отхвърля.
3.5. Увеличение на капацитета на промишлеността на Съюза и увеличение на производствените разходи
(109)
Една от заинтересованите страни заяви, че влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза се е дължало на погрешно решение за увеличаване на капацитета. В това отношение на първо място следва да се отбележи, че от няколко години пазарът на стъклени влакна е разрастващ се пазар и че решението за увеличаване на капацитета на някои промишлени инсталации не може да се счита за неразумно стопанско планиране в условията на нарастващо потребление. Освен това се отбелязва, че като цяло през разглеждания период капацитетът на промишлеността на Съюза всъщност е намалял (вж. съображение 68 по-горе).
(110)
Във всички случаи трябва да се отбележи, че промишлеността на Съюза е успяла да намали разходите за единица от основните суровини, въпреки увеличението на себестойността на суровините през разглеждания период:
Таблица 18
Разходи за суровини и разходи за единица произведена продукция от стъклени влакна
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Цена/тон суровина (3)
100
106
104
102
Разходи за суровина/тон стъклени влакна (3)
100
99
97
94
(111)
Показаната по-горе динамика на разходите за суровина за единица произведена продукция от стъклени влакна се е дължала на инвестициите, целящи повишаване на ефективността и конкурентоспособността. Действително през разглеждания период промишлеността на Съюза е приложила няколко мерки за повишаване и рационализиране на производствените процеси и разходите за вложени материали и труд.
(112)
Що се отнася до разходите за труд, както вече бе посочено в съображения 75-77 по-горе, промишлеността на Съюза е намалила броя на заетите лица с 20 % през разглеждания период, докато средните заплати са намалели, дори и без да се изключва влиянието на значителните обезщетения за прекратяване на трудовите договори.
(113)
Следователно поради гореизложените причини аргументът, според който влошеното състояние на промишлеността на Съюза всъщност е предизвикано от увеличените производствени разходи, вероятно поради неефективност или високи разходи за труд, се отхвърля.
3.6. Конкурентоспособност на дъмпинговия внос от КНР и самопричинена вреда от свързаните китайски производители
(114)
Бе заявено, че вредата е причинена от мащаба на производството и съвременните технологии, прилагани от китайските износители, а не от дъмпинга на продукта, предмет на разследването. Всъщност като цяло може да се установи, че производителите от Съюза също имат широкомащабно производство, както и че използват съвременни производствени процеси.
(115)
Една от заинтересованите страни заяви, че е възможно промишлеността на Съюза всъщност да си е самопричинила вреда чрез вноса от свързаните с нея китайски производители. В този контекст трябва да се отбележи, че както е посочено в съображение 58 по-горе, обемът на този внос е бил много ограничен както по отношение на производството на промишлеността на Съюза, така и по отношение на вноса на разглеждания продукт от КНР.
(116)
Поради тази причина нито липсата на конкурентоспособност, нито вносът от свързаните китайски производители могат да бъдат считани за фактор, който нарушава причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и установената вреда.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(117)
В заключение горният анализ доказва, че вносът на стъклени влакна от КНР е нараснал значително в количествено отношение през разглеждания период, като е предизвиквал постепенното намаление на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Освен това тези увеличени количества, които са влизали на пазара на Съюза на дъмпингови цени, силно са подбили цените на промишлеността на Съюза, като по този начин не са позволили на промишлеността на Съюза да прехвърли върху своите клиенти увеличението на разходите за суровини. Въпреки че за определен период промишлеността на Съюза е била в състояние да компенсира отрицателните последици от този натиск с повишаване на ефективността, това вече не е било възможно, когато икономическата криза значително е намалила равнището на търсене.
(118)
Бяха анализирани и други фактори, които биха могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза. В това отношение бе установено, че вносът от трети държави, въздействието на икономическата криза, динамиката на другите продажби от промишлеността на Съюза и другите фактори, включително посочените в съображения 97-116 по-горе, не изглежда да са такива, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(119)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори, оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че вносът от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(120)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията проучи дали въпреки заключенията относно дъмпинга, вредата и причинно-следствената връзка, съществуват наложителни причини, които да доведат до заключението, че приемането на мерки в този конкретен случай е в противовес на интереса на Съюза. За тази цел и съгласно член 21, параграф 1 от основния регламент Комисията разгледа вероятното въздействие на възможните мерки по отношение на всички засегнати страни, както и вероятните последици, ако не бъдат предприети мерки.
(121)
Комисията изпрати въпросници до независими вносители и потребители. Общо бяха изпратени 60 въпросника. В крайна сметка двама вносители и 13 потребители отговориха на въпросника в рамките на определения срок. В допълнение няколко вносители и потребители се отзоваха по време на процедурата, като изпратиха писма, изразяващи възражение срещу всякакви възможни мерки в този случай.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(122)
Както е посочено в съображение 56, сходният продукт е бил произвеждан от 11 производители в Съюза. Осемте жалбоподатели представляваха над 90 % от производството на Съюза; други двама подкрепиха жалбата, докато 11-ото дружество нито я подкрепи, нито бе против нея.
(123)
Трите включени в представителната извадка дружества, които представляваха около 60 % от общото производство на Съюза, са осигурявали заетост на около 3 300 души, пряко участващи в производствените, продажбените и административните дейности, свързани със сходния продукт. Припомня се, че показателите за вредата показаха наличието на обща отрицателна тенденция, като по-специално сериозно бяха засегнати показателите за вреда, свързани с пазарния дял и финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток. По-специално през разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза е спаднала от едно вече много ниско равнище от 0,3 % до - 15,0 %, докато нейният пазарен дял е намалял с 5,6 процентни пункта.
(124)
Ако бъдат наложени мерки, се очаква, че намалението на цените и загубата на пазарен дял ще спрат и че продажните цени на промишлеността на Съюза ще започнат да се възстановяват, в резултат на което финансовото състояние на промишлеността на Съюза ще се подобри значително.
(125)
От друга страна, ако не бъдат наложени антидъмпингови мерки, съществува вероятност влошаването на състоянието на пазара на промишлеността на Съюза и на финансовото състояние да продължи. При такъв сценарий се очаква промишлеността на Съюза да продължи да губи пазарен дял и да не е в състояние да следва пазарните цени, наложени от вноса от КНР. Вероятните последици ще бъдат допълнително намаляване на производството и инвестициите и затваряне на още производствени инсталации в Съюза, което ще доведе до масови съкращения на работни места.
(126)
Съответно се прави временно заключение, че е ясно, че налагането на антидъмпингови мерки е в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители в Съюза
(127)
Както беше посочено по-горе, по отношение на несвързаните вносители не бе приложена представителна извадка и двама несвързани вносители оказаха пълно съдействие на разследването, като представиха отговори на въпросника. Само една малка част от оборота на тези двама вносители (съответно 7 % и 25 %) е получена в резултат на дейностите им по отношение на разглеждания продукт от КНР. И двамата възразиха срещу евентуалното налагане на антидъмпингови мерки, тъй като според тях това би могло да доведе до прекратяване на вноса на разглеждания продукт от КНР.
(128)
Декларираният от тези двама вносители внос обаче е представлявал много малка част от целия внос от КНР през РП (по-малко от 1 %). Нямаше други вносители, които да са оказали съдействие чрез представяне на отговори на въпросника или на обосновани коментари. Въз основа на това се прави временното заключение, че налагането на временни мерки няма да окаже отрицателно въздействие в значителна степен върху интересите на вносителите от ЕС.
3. Интерес на потребителите
(129)
Нишките от стъклени влакна, които са предмет на настоящата процедура, се употребяват в голям брой приложения. Съдействие бе оказано от следните групи потребители: тъкачи (както на високоспециализирани тъкани, така и на по-обикновени тъкани, например за използване в турбини за вятърна енергия, за приложения в областта на морското дело, транспорта, космическата област и инфраструктурата); производители на обшивки; производители на съединения, използвани между другото в автомобилната промишленост; производители на съставни полуготови продукти или крайни продукти.
(130)
Обемът на разглеждания продукт от КНР, закупуван от съдействащите потребители, е представлявал около 20 % от вноса на стъклени влакна от КНР през РП. От информацията, предоставена чрез отговорите на въпросника, освен това изглежда, че потребителският отрасъл на промишлеността на Съюза осигурява работа на значителен брой хора. Въпреки че в това отношение на този етап не са предоставени изчерпателни и обосновани данни, въз основа на информацията, съдържаща се в тези отговори на въпросника, броят на работещите в промишлеността надолу по веригата в ЕС може временно да се определи на 50 000-75 000 души. На същата основа заетостта в подразделенията на дружествата, които са използвали китайски стъклени влакна през РП, може да се определи на около 27 000 души.
(131)
Повечето от оказалите съдействие потребители съобщиха, че купуват стъклени влакна както от китайски, така и от други източници, включително от европейски производители. Само една малка част от тях са купували стъклени влакна изключително от КНР. В този сектор има не само голямо разнообразие на дейностите на промишлеността надолу по веригата, но и размерът на тези дружества също може да се различава в значителна степен, като някои от тях са част от действащи на международно равнище големи групи от дружества, докато други са напълно независими.
3.1. Възможно въздействие на мерките по отношение на рентабилността на потребителите
(132)
Въз основа на отговорите на въпросника използващият стъклени влакна потребителски отрасъл на промишлеността изглежда, че е в сравнително добро състояние. Действително повечето от оказалите съдействие потребители съобщиха, че са получавали печалба от производството и продажбите на своите продукти, които съдържат продукта, предмет на разследването през целия разглеждан период, включително през РП. Няколко потребители обаче съобщиха, че имат загуба от тази дейност през РП, но печалбата на редица други е била в границите от 5 % до 10 %.
(133)
Разходите за закупуване на стъклени влакна представляват като цяло значителна част от производствените разходи за продуктите на потребителския отрасъл на промишлеността. Съгласно съобщените данни тази част може да бъде от 10 % до над 50 % в зависимост от произвеждания продукт. Поради това за някои потребители увеличаването на разходите за закупуване на китайски стъклени влакна може да окаже значително отражение върху разходите.
(134)
Въз основа на информацията, съдържаща се в отговорите на въпросника от съдействащите потребители, възможното въздействие на антидъмпинговите мерки върху печалбата може да се оцени средно на около 1 % от оборота на тези подразделения на дружествата потребители, които използват стъклени влакна, но на по-малко от 0,5 % от общия оборот на целите дружества, в който съществуват подразделения, използващи стъклени влакна. С други думи, отражението върху доходността на подразделение, използващо стъклени влакна, и на цялото дружество би било съответно средно около един и по-малко от половин процентен пункт.
(135)
Следва обаче да се отбележи, че при някои дружества потребители посоченото по-горе въздействие би могло да бъде по-голямо, до около 5 % от оборота на дружеството. Предвид равнищата на печалба на някои потребители и дела на стъклените влакна в техните производствени разходи не може да се изключи възможността тяхната рентабилност да бъде засегната от силно повишение на цените на стъклените влакна, освен ако такова повишение на разходите не бъде прехвърлено изцяло или най-малкото в голямата си част върху техните клиенти.
(136)
Като цяло може временно да се заключи, че макар че някои дружества потребители биха могли да бъдат по-силно засегнати от евентуалното въздействие на антидъмпинговите мерки, други потребители вероятно ще бъдат засегнати в по-скоро умерена степен.
3.2. Липса на взаимозаменяемост
(137)
Няколко потребители изтъкнаха, че голяма част от стъклените влакна, необходими на потребителския отрасъл на промишлеността, не могат да бъдат закупени в готово състояние. Вместо това доставчиците трябва да преминат през продължителен и сложен квалификационен процес, който може да отнеме от 6 до 12 месеца без гаранция за успех. Следователно смяната на доставчика, за да се избегне плащането на антидъмпингови мита, би било скъпо, невъзможно в краткосрочен план и рисковано от технологична гледна точка начинание.
(138)
В това отношение се признава, че при някои специални приложения характеристиките на продукта, предмет на разследването, могат действително да доведат до продължителен квалификационен процес, който включва изпитване. Въпреки това, като се имат предвид и коментарите, получени от няколко потребители, към настоящия момент изглежда, че в по-голямата част от случаите съществуват множество източници. Следва също да се припомни, че предназначението на антидъмпинговите мерки не е да лиши определени доставчици от достъп до пазара на Съюза, тъй като всяка от предложените мерки има за цел единствено възстановяване на справедливата търговия и коригиране на изкривеното положение на пазара.
(139)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на мерки по отношение на китайските стъклени влакна няма вероятност да доведе до временно преустановяване на снабдяването със суровина на потребителския отрасъл на промишлеността.
3.3. Невъзможност за прехвърляне на увеличенията на себестойността и на увеличената конкуренция от страна на произведени извън ЕС продукти надолу по производствената верига
(140)
Няколко потребители изложиха довода, че не са в състояние да прехвърлят увеличенията на цените на стъклените влакна върху клиентите, закупуващи техните продукти. Тези потребители отбелязаха, че съществува силна конкуренция на пазарите на техните продукти и че ако увеличат цените, техните клиенти биха могли лесно да сменят доставчика.
(141)
Предвид разнообразието от дружества потребители е трудно да се оцени като цяло възможността за потребителите да прехвърлят потенциалните увеличения на себестойността върху своите клиенти. Въпреки това въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника от потребителите, може да се предположи, че дори и даден потребител да не може да прехвърли по-голямата част от увеличението на себестойността на продуктите си, в повечето случаи неговият оборот и рентабилност биха били засегнати само в ограничена степен.
(142)
Що се отнася до конкуренцията, няколко потребители изразиха освен това загриженост, че налагането на антидъмпингови мита би довело до увеличаване на конкуренцията от страна на доставчици извън ЕС на пазара надолу по веригата, тъй като продуктите надолу по производствената верига няма да бъдат предмет на никакви защитни мерки, както и до промяна на вноса от КНР от стъклените влакна към продуктите надолу по производствената верига като съединенията, тъканите и лопатките от композитни материали за вятърни турбини. Всъщност, що се отнася до КНР, бе изложен доводът, че вече е съществувала конкуренция от страна на КНР на много от тези пазари и че би било съвсем логично тя да се увеличи от налагането на мерки по отношение на стъклените влакна. По този начин потребителският отрасъл на промишлеността, както бе заявено, не само ще трябва да плаща по-високи цени за закупуваните от него стъклени влакна, но също така ще трябва да се справя с нарасналата конкуренция. В подобна бизнес среда, както бе заявено, не би било възможно да се прехвърли значителна част от увеличението на цените върху клиентите.
(143)
В това отношение следва да се отбележи, че фактът, че налагането на антидъмпингови мерки би могло да предизвика появата на по-голяма конкуренция, не може да бъде причина за неналагането на подобни мерки, ако те са обосновани. Европейският потребителски отрасъл на промишлеността в областта на стъклените влакна има същите права като преработвателната промишленост в областта на стъклените влакна и има пълното право да прибегне до търговското право на ЕС и да поиска антидъмпингово разследване относно своите продукти, ако има достатъчно основания и може да представи prima facie доказателства за наличието на вредоносен дъмпинг.
(144)
Поради това посоченият по-горе аргумент относно потенциалното увеличение на конкуренцията от страна на произведени извън ЕС продукти надолу по производствената верига не може да оправдае неналагането на антидъмпингови мерки.
3.4. Недостатъчно снабдяване
(145)
Няколко потребители изложиха довода, че след РП вече е имало недостатъчно снабдяване на пазара на Съюза и че налагането на антидъмпингови мерки би влошило положението, тъй като това би довело до намаляване на вноса от КНР, докато този внос е необходим с оглед на голямото и нарастващо търсене.
(146)
Жалбоподателите потвърдиха, че е имало трудности при снабдяването с някои групи от продукти, произвеждани от промишлеността на Съюза, но те са ги счели за временни и предизвикани от недостиг на складови наличности, свързани с възстановяването на пазара след икономическата криза. Те също изложиха довода, че промишлеността на Съюза ще бъде в състояние да посрещне предвидения бъдещ ръст на търсенето от страна на промишлеността на ЕС надолу по веригата, най-вече чрез вкарването в употреба на своя неизползван капацитет, който може лесно да бъде въведен отново в експлоатация, допълнителни технологични подобрения и възстановяване на пещите, в случай че бъдат възстановени добрите равнища на рентабилност.
(147)
В това отношение следва на първо място да се отбележи, че целта на антидъмпинговите мерки е да се коригират нелоялните търговски практики, които оказват вредоносно въздействие върху промишлеността на Съюза, и да се възстанови положението на ефективна конкуренция на пазара на ЕС, а не да се възпрепятства вносът. Следователно въпреки че ценовите равнища в ЕС на разглеждания продукт с произход от КНР най-вероятно ще се увеличат след налагането на антидъмпингови мерки, предлаганите мерки не са такива, че да затворят пазара на Съюза за производителите износители от КНР и следователно ще позволят вносът на разглеждания продукт от КНР да присъства постоянно на пазара на Съюза.
(148)
Що се отнася до възможността на промишлеността на Съюза да компенсира всяка потенциална липса на снабдяване с китайски стъклени влакна, следва да се отбележи, че настоящото равнище на използване на капацитета на промишлеността на Съюза изглежда гарантира, че търсенето на пазара би могло да бъде напълно удовлетворено. Действително дори и общият размер от 116 413 тона на китайския внос на стъклени влакна през РП теоретично би могъл да бъде компенсиран с неизползвания капацитет на промишлеността на Съюза, който се оценява на около 200 000 тона през РП.
(149)
Предвид гореизложеното може временно да се заключи, че въпросът за потенциално недостатъчното снабдяване може да бъде разрешен чрез по-широко използване на капацитета на промишлеността на Съюза, чрез друг внос, както и чрез недъмпингов внос на разглеждания продукт от КНР.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(150)
В заключение се очаква, че налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от КНР ще даде възможност на промишлеността на Съюза да подобри състоянието си чрез повишаване на обема на продажбите, на продажните цени и на пазарния дял. Въпреки че може да се прояви известно отрицателно въздействие под формата на нараснали разходи за някои потребители, то вероятно ще бъде по-слабо от очакваните ползи за производителите и техните доставчици.
(151)
С оглед на гореизложеното се прави временното заключение, че като се вземат предвид всички фактори, не съществуват непреодолими основания в противовес на налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР. Въпреки това настоящата предварителна оценка може да наложи извършването на допълнителен внимателен анализ след коментарите на заинтересованите страни.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(152)
С оглед на заключенията, направени по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Китайската народна република с цел да се предотврати причиняването на допълнителна вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(153)
Временните мерки върху вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени в размер, достатъчен за отстраняване на вредата, причинена на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, без да се надвишава установеният дъмпингов марж. При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, се счита, че мерките следва да позволят на промишлеността на Съюза да покрие своите производствени разходи и като цяло да достигне печалба преди данъци, за която основателно може да се очаква да бъде реализирана при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос.
(154)
Промишлеността на Съюза заяви, че за определянето на нивото на отстраняване на вредата следва да се използва целева печалба от 12 %-15 %. Въпреки това представените досега доказателства не показват убедително, че такова равнище на печалбата е минимално необходимото, за да се гарантира жизнеспособността на стопанската дейност на промишлеността на Съюза в този бизнес сектор. При липсата на убедителни доказателства в подкрепа на високото ниво на целева печалба бе временно прието, че целева печалба от 5 % изглежда подходяща за определяне на нивото на отстраняване на вредата.
(155)
На тази основа беше изчислена непричиняваща вреда цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Непричиняващата вреда цена беше определена като от цената франко завода беше приспаднат действителният марж на печалбата и към така изчислената равновесна цена беше прибавен горепосоченият целеви марж на печалбата.
(156)
В резултат бяха временно установени следните нива на отстраняване на вредата:
Дружество
Ниво на отстраняване на вредата
New Changhai Group
61,4 %
Други съдействащи дружества
104,2 %
Други дружества
104,2 %
2. Временни мерки
(157)
Предвид гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент се счита, че следва да се наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР на нивото на най-ниските установени дъмпингов марж и ниво на отстраняване на вредата в съответствие с правилото за по-ниското мито, което при всяко положение е дъмпинговият марж.
(158)
Предвид много високото равнище на съдействие на китайските производители износители ставката на временното мито за съдействащите производители износители, на които не е предоставено индивидуално третиране или проучване, и за всички несъдействащи производители износители е едно и също. Въз основа на горепосоченото предлаганите митнически ставки са:
Дружество
Временно мито
New Changhai Group
8,5 %
Други съдействащи дружества
43,6 %
Всички други дружества
43,6 %
(159)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Следователно те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от засегнатата държава и произведени от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително и от субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на обмитяване по ставката, приложима за „всички други дружества“.
(160)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на субекта или след основаване на нови производствени или търговски единици) следва да се изпраща до Комисията (4) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на местния пазар и за износ, свързани например с промяната на наименованието или с промяната в структурите за производство и продажби. При необходимост регламентът ще бъде съответно изменян посредством обновяване на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(161)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички други дружества следва да се прилага не само за несъдействащите производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през РП.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(162)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили себе си в срока, определен в известието за откриване, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани. Освен това следва да се уточни, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и могат да бъдат преразгледани при определянето на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; на ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено от стандарт ISO 1887); на прежди от нишки от стъклено влакно, с изключение на прежди, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено от стандарт ISO 1887); и на матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, понастоящем класирани в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 и ex 7019 31 00 (кодове по TARIC 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 и 7019310099) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Всички други дружества
43,6
A999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна на сумата на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засяга член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на подробностите, подкрепящи основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на неговото влизане в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 15 септември 2010 година.
REGULAMENTUL (UE) NR. 812/2010 AL COMISIEI
din 15 septembrie 2010
de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Inițierea
(1)
La 17 decembrie 2009, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țară în cauză”).
(2)
Procedura a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la 3 noiembrie 2009 de către APFE - European Glass Fiber Producers Association (Asociația Europeană a Producătorilor de Fibră de Sticlă) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele producătorilor care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 50 %, din producția totală a Uniunii de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu. Plângerea conținea elemente de probă care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile importante rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.
2. Părțile vizate de procedură
(3)
Comisia a anunțat oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori și reprezentanții RPC, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți a fi interesați, precum și asociațiile acestora, cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul prevăzut în avizul de deschidere.
(4)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.
(5)
Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori, importatori și producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecționeze un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori, importatorilor și producătorilor din Uniune li s-a cerut să se prezinte Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de deschidere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză în timpul perioadei de anchetă (1 octombrie 2008 - 30 septembrie 2009).
(6)
Opt producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori din China și șapte producători sau grupuri de producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. După examinarea informațiilor prezentate și ținând seama de numărul mare de producători-exportatori și producători din Uniune care și-au manifestat intenția de a coopera, s-a decis că trebuie să se recurgă la eșantionare în ceea ce privește acești producători (a se vedea considerentele 12 și 13 de mai jos).
(7)
În ceea ce privește importatorii independenți, în etapa de eșantionare a anchetei, numai trei importatori au furnizat informațiile solicitate în termenele stabilite în avizul de deschidere. Prin urmare, s-a decis să nu se aplice eșantionarea și să se trimită chestionare tuturor importatorilor care s-au manifestat.
(8)
Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion să prezinte o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau a tratamentului individual (denumit în continuare „TI”), dacă doreau acest lucru, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Toate societățile sau grupurile de societăți incluse în eșantion au solicitat TEP în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază sau TI în cazul în care ancheta ar stabili că acestea nu îndeplinesc condițiile necesare pentru TEP.
(9)
Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele concluziilor referitoare la TEP producătorilor-exportatori vizați din RPC, autorităților din RPC și reclamantului. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest sens.
(10)
Comisia a trimis chestionare producătorilor-exportatori incluși în eșantion, producătorilor din Uniune incluși în eșantion, importatorilor și tuturor utilizatorilor cunoscuți și asociațiilor de utilizatori cunoscute. Au fost primite răspunsuri complete la chestionar din partea producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion, din partea tuturor producătorilor din Uniune incluși în eșantion, din partea a doi importatori și a 13 utilizatori.
(11)
Comisia a cercetat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului sau a riscului de prejudiciu care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți.
(a)
Producători-exportatori din RPC
-
Chongqing Polycomp International Corporation (denumit în continuare „CPIC”)
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import și Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. și Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), și
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. și Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.)
(b)
Producători din Uniune
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovacia
-
European Owens Corning Fiberglas, Bruxelles, Belgia
-
Owens Corning France, Chambéry, Franța
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Țările de Jos
(c)
Utilizatori din Uniune
-
Sabic Europe BV, Sittard, Țările de Jos și Genk, Belgia
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Țările de Jos
(d)
Producător din țara analogă
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turcia.
3. Eșantionarea
(12)
Din cei opt producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori din China care s-au manifestat, Comisia, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, a selecționat un eșantion pe baza celui mai ridicat volum reprezentativ al exporturilor care ar putea face, în mod rezonabil, obiectul anchetei, ținând cont de timpul disponibil. Eșantionul selecționat constă din trei (grupuri de) societăți (afiliate), care reprezintă peste 70 % din volumul de exporturi al părților cooperante din RPC către UE. Părțile interesate au fost consultate în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază și nu au ridicat nicio obiecție.
(13)
În ceea ce privește producătorii din Uniune, șapte au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la acești producători cooperanți din Uniune, Comisia a selecționat un eșantion de trei producători/grupuri de producători din Uniune, cei/cele mai mari în ceea ce privește vânzările și producția, reprezentând 64% din vânzările realizate de ansamblul producătorilor cooperanți din Uniune.
4. Perioada de anchetă
(14)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2008 și 30 septembrie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada începând din 2006 și până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(15)
Produsul în cauză, astfel cum este descris în avizul de deschidere, este reprezentat de fire tăiate din fibră de sticlă, având o lungime de maximum 50 mm; semitort din fibră de sticlă; șuvițe și fire de filamente din fibră de sticlă; și covorașe de filamente din fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din vată de sticlă și care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 și ex 7019 31 00 (denumit în continuare „produsul în cauză”).
(16)
Produsul în cauză este materia primă cel mai des utilizată pentru a consolida rășinile termoplastice și termorezistente din industria materialelor compozite. Materialele compozite care rezultă (materiale plastice armate cu fibră de sticlă) se utilizează în multe ramuri industriale: industria autovehiculelor, electrică/electronică, a generatoarelor eoliene, a construcțiilor, a rezervoarelor/conductelor, a bunurilor de consum, aerospațială/militară etc.
(17)
Există patru tipuri de bază de produse din fibră de sticlă cu filament continuu vizate de prezenta procedură, și anume fire tăiate, semitort, covorașe (cu excepția celor din vată de sticlă) și fire. Ancheta a arătat că, în ciuda diferențelor privind forma și a diferențelor posibile privind aplicațiile finale ale diverselor tipuri, aproape toate tipurile diferite ale produsului în cauză au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază și sunt utilizate în general în aceleași scopuri. Totuși, s-a stabilit că șuvițele nu au aceleași caracteristici chimice, fizice și tehnice de bază deoarece acestea nu sunt produse din fibră de sticlă cu filament continuu, ci fire discontinue cu lungimi neregulate. De asemenea, ancheta a arătat că anumite tipuri foarte specifice de semitort și anumite tipuri foarte specifice de fire, care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 12 00 și 7019 19 10, ar trebui să fie excluse, având în vedere faptul că aceste tipuri fac obiectul unui tratament special prin acoperire și impregnare și prezintă o pierdere prin ardere de mai mult de 3 %, fapt ce determină caracteristici fizice și chimice diferite.
(18)
Mai mulți utilizatori de fire din aval au susținut că acestea ar trebui să fie excluse în totalitate din definiția produsului care face obiectul procedurii, ținând seama de baza de producție aproape inexistentă din Uniune, precum și de lipsa posibilității de a substitui firele cu alte tipuri de produs.
(19)
Cu toate acestea, ancheta a arătat că există cel puțin o posibilitate de substituire într-un singur sens în ceea ce privește cererea (și anume, firul poate fi utilizat în cazul mai multor aplicații în locul altor tipuri chiar dacă - dat fiind prețul relativ ridicat al firelor - aceasta nu ar fi întotdeauna o opțiune viabilă din punct de vedere economic), iar baza de producție limitată a unui anumit tip de produs nu poate fi, în sine, un motiv de excludere a acestui tip din definiția produsului care face obiectul procedurii, atât timp cât are aceleași caracteristici și utilizări fizice, chimice și tehnice de bază cu alte tipuri. Având în vedere faptul că firele din fibră de sticlă cu filament continuu au aceleași caracteristici esențiale cu alte produse din fibră de sticlă cu filament continuu și că sunt interschimbabile într-o anumită măsură, s-a concluzionat, în mod provizoriu, că nu există motive pentru excluderea firelor din definiția produsului. Totuși, se remarcă faptul că se va acorda atenție specială evaluării, în continuare, a acestei cereri.
2. Produsul similar
(20)
S-a constatat că produsul în cauză și produsele din fibră de sticlă cu filament continuu fabricate și vândute pe piața internă a RPC și pe piața internă a Turciei, țară selectată provizoriu drept țară analogă, precum și produsele din fibră de sticlă cu filament continuu fabricate și vândute în Uniune de industria din Uniune prezintă aceleași caracteristici și utilizări fizice, chimice și tehnice de bază. În consecință, respectivele produse sunt considerate provizoriu ca fiind similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. DUMPINGUL
1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”)
(21)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală trebuie să fie determinată în conformitate cu alineatele (1) - (6) din articolul menționat pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(22)
Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt sintetizate în continuare:
1.
deciziile comerciale și costurile sunt rezultatul condițiilor de piață, fără o intervenție semnificativă a statului;
2.
registrele contabile sunt auditate independent, în conformitate cu standardele de contabilitate internaționale și aplicate în toate situațiile;
3.
nu există distorsiuni semnificative moștenite de la precedentul sistem de economie planificată;
4.
certitudinea și stabilitatea juridică sunt asigurate prin legi referitoare la faliment și proprietate;
5.
operațiunile de schimb valutar se desfășoară la cursul de schimb al pieței.
(23)
În ancheta actuală, cei trei producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au răspuns la formularul de cerere a TEP în termenul prevăzut:
-
Chongqing Polycomp International Corporation (denumit în continuare „CPIC”);
-
Jushi Group și;
-
New Changhai Group.
(24)
Pentru toți producătorii-exportatori sau grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion menționați mai sus, Comisia a căutat toate informațiile considerate necesare și a verificat informațiile comunicate în cererile de acordare a TEP și toate celelalte informații considerate necesare la sediile societăților în cauză.
(25)
Ancheta a stabilit că doi producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori din RPC incluși în eșantion nu îndeplinesc cerințele criteriilor pentru acordarea TEP stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(26)
Un producător-exportator sau un grup de producători-exportatori inclus în eșantion, în special, nu a putut demonstra că deciziile sale comerciale sunt suficient de independente de intervenția statului. Majoritatea membrilor din consiliul de administrație au fost numiți de către o societate deținută în mod majoritar de către stat. În consecință, statul a putut împiedica, cu succes, luarea oricărei decizii. Astfel, este clar că statul joacă un rol major în procesele decizionale ale societății. În plus, societatea nu a putut demonstra că deține un set clar de registre contabile care sunt auditate în mod independent și în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate, deoarece venitul impozabil al societății nu a fost comunicat în mod corect în situațiile financiare.
(27)
De asemenea, celălalt producător-exportator sau grup de producători-exportatori inclus în eșantion nu a putut demonstra că deciziile sale comerciale sunt suficient de independente de intervenția statului. Doi comercianți din grup sunt întreprinderi deținute de stat. De asemenea, statul poate interveni în mod semnificativ în procesul decizional al unui producător-exportator din grup, datorită dreptului de veto implicit, prin intermediul directorului care reprezintă societatea-mamă deținută de către stat. Acest producător este, la rândul său, societatea-mamă și acționarul majoritar pentru alți doi producători-exportatori din grup și, astfel, statul poate interveni, de asemenea, în mod semnificativ în procesul lor decizional. Mai mult, trei producători-exportatori din grup nu au putut arăta că îndeplinesc criteriul 2, deoarece, în cazul a doi din aceștia, regimul fiscal preferențial nu a fost menționat în situațiile financiare, în timp ce, pentru al treilea, auditul nu părea să fie independent. În plus, cinci societăți din grup nu au îndeplinit criteriul 3 (în special datorită prețurilor care nu sunt orientate către piață pentru drepturile de utilizare a terenurilor).
(28)
Un producător-exportator inclus în eșantion, alcătuit dintr-un grup de două societăți afiliate, a demonstrat că îndeplinește toate criteriile de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) și că i se poate acorda TEP.
(29)
În urma comunicării concluziilor referitoare la TEP, s-au primit observații din partea industriei din Uniune și a doi producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion, pentru care s-a propus să nu se acorde TEP. Cu toate acestea, niciuna din observațiile primite nu a fost de natură să modifice concluziile în această privință.
2. Tratamentul individual (denumit în continuare „TI”)
(30)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt descrise în continuare:
-
în cazul unor întreprinderi controlate total sau parțial de străini sau în cazul asociațiilor în participațiune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;
-
prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber;
-
majoritatea acțiunilor aparțin unor persoane private. Funcționarii publici care fac parte din consiliile de administrație sau care dețin funcții-cheie de conducere sunt în minoritate sau trebuie să se demonstreze că societatea este totuși suficient de independentă de intervenția statului;
-
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței; și
-
intervenția statului nu este de asemenea natură încât să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorilor individuali le sunt aplicate niveluri diferite de taxe.
(31)
Cele două societăți sau grupul de societăți incluse în eșantion, menționate mai sus, cărora li s-a refuzat TEP, au solicitat, de asemenea, TI pentru eventualitatea în care nu li s-ar acorda TEP.
(32)
Din informațiile disponibile a reieșit că atât societățile, cât și grupul de societăți în cauză nu au demonstrat că îndeplinesc cumulativ toate cerințele de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru a beneficia de TI. Îndeosebi, s-a stabilit că societățile nu îndeplinesc criteriile enunțate la articolul 9 alineatul (5) litera (c) din regulamentul de bază referitor la faptul că majoritatea acțiunilor sunt deținute de persoane private sau că sunt suficient de independente de stat pentru că, astfel cum se explică în considerentele 26 și 27, s-a constatat că toate societățile erau deținute sau controlate în final, în mod majoritar, de către stat. De asemenea, astfel cum s-a menționat mai sus, s-a constatat că aceste (grupuri de) societăți nu au demonstrat că îndeplinesc criteriul stabilit la articolul 9 alineatul (5) litera (e), și anume că procesul lor decizional este independent de intervenția semnificativă a statului, permițând eludarea măsurilor, în cazul în care societăților li s-au aplicat niveluri diferite ale taxei. Prin urmare, cererile acestora pentru TI au trebuit să fie respinse.
(33)
Prin urmare, s-a concluzionat că TI nu ar trebui acordat niciunuia din producătorii-exportatori sau grupurile de producători-exportatori incluși în eșantion, cărora li s-a refuzat TEP.
3. Valoarea normală
3.1. Stabilirea valorii normale pentru producătorul-exportator sau grupul de producători-exportatori căruia i s-a acordat TEP
(34)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit, mai întâi, pentru producătorul-exportator respectiv, dacă vânzările sale interne totale de produse din fibră de sticlă continuă erau reprezentative, adică dacă volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5 % din volumul său total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune. Ancheta a stabilit că vânzările interne ale produsului similar erau reprezentative.
(35)
Ulterior, Comisia a identificat acele tipuri de produs vândute pe piața internă de către societățile cu vânzări interne reprezentative per ansamblu, care erau identice sau foarte asemănătoare cu tipurile vândute la export către Uniune.
(36)
Pentru fiecare tip de produs vândut de producătorul-exportator pe piața sa internă și considerat comparabil cu tipul de produse din fibră de sticlă continuă vândut la export în Uniune, s-a stabilit dacă vânzările pe piața internă erau suficient de reprezentative, în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul din acel tip de produs vândut pe piața internă clienților independenți în decursul PA a reprezentat în jur de 5 % din volumul total al tipului de produs comparabil vândut la export către Uniune. Ancheta a stabilit că pentru toate tipurile de produs, cu excepția a patru, vânzările interne erau reprezentative.
(37)
Ulterior, Comisia a examinat dacă fiecare tip de produs în cauză, comercializat pe piața internă în cantități reprezentative, ar putea fi considerat ca fiind vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat stabilind, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către consumatori independenți pe piața internă, pe durata perioadei de anchetă.
(38)
În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț net de vânzare egal sau mai mare decât costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și în cazul în care media ponderată a prețului de vânzare era egală sau mai mare decât costul unitar, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, s-a calculat ca media ponderată a tuturor prețurilor de vânzare interne pentru tipul în cauză.
(39)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat pentru tipul respectiv era mai mic decât costul unitar, valoarea normală s-a stabilit pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale tipului în cauză.
(40)
În cazul în care toate tipurile de produs se vindeau în pierdere, s-a considerat că acestea nu se vindeau în cadrul unor operațiuni comerciale normale.
(41)
Ancheta a stabilit că vânzările profitabile pentru toate tipurile de produs comparabile, cu excepția unuia, reprezentau mai mult de 80 % din vânzările interne totale și, astfel, toate vânzările interne au fost utilizate la calcularea prețului mediu pentru valoarea normală. Pentru un tip de produs s-au folosit numai vânzările profitabile. Pentru vânzările celor patru tipuri de produs care nu erau vândute în cantități reprezentative pe piața internă, Comisia a utilizat pentru valoarea normală prețuri interne reprezentative ale tipurilor foarte asemănătoare, ajustate în mod corespunzător.
3.2. Stabilirea valorii normale pentru producătorii-exportatori sau grupurile de producători-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP
(a) Țara analogă
(42)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, pentru societățile cărora nu li s-a putut acorda TEP, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor sau a valorii construite într-o țară analogă.
(43)
În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a utiliza Turcia ca țară analogă adecvată în sensul stabilirii valorii normale pentru RPC și a invitat părțile interesate să își formuleze observațiile în acest sens.
(44)
Două părți interesate s-au manifestat și au afirmat că Turcia nu ar fi o țară analogă adecvată, fără să motiveze, totuși, acest lucru. O altă parte interesată a făcut observații în legătură cu alegerea țării analoage și a sugerat că, dimpotrivă, India ar trebui utilizată, deoarece s-ar situa la un nivel de dezvoltare comparabil cu RPC; piețele ar fi comparabile deoarece în ambele piețe aplicațiile de energie eoliană ar fi foarte importante, iar tipurile comparabile ar fi produse în mod similar. Mai mult, piața indiană a fost descrisă ca fiind o piață deschisă, cu importuri semnificative. În cele din urmă, s-a menționat că accesul la materiile prime ar fi comparabil în ambele țări.
(45)
Comisia a căutat cooperarea producătorilor de produs similar din Turcia, Canada, SUA, Republica Coreea și India. Cu toate acestea, numai unicul producător turc și-a exprimat intenția de a coopera și a furnizat un răspuns la chestionar.
(46)
Este recunoscut faptul că Turcia este o țară analogă reprezentativă în ceea ce privește volumul vânzărilor interne. Cu toate acestea, ar trebui să fie construită valoarea normală pentru un tip de produs similar care nu este produs în Turcia. De asemenea, se remarcă faptul că ancheta antidumping în curs de desfășurare a Turciei privind importurile de produse din fibră de sticlă cu filament continuu indică o posibilă depreciere a prețurilor pe piața internă turcă. Cu toate acestea, având în vedere faptul că Turcia a fost singura țară care a fost de acord să coopereze în cadrul aceste anchete, se concluzionează, provizoriu, că Turcia ar trebui utilizată ca țară analogă.
(b) Determinarea valorii normale
(47)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din țara analogă, în conformitate cu metodologia generală prevăzută anterior pentru grupul de societăți cărora li s-a acordat TEP. În cazul în care tipurile de produs de pe piața internă a țării analoage au fost vândute toate în pierdere sau în cazul în care nu au fost vândute tipuri asemănătoare, valoarea normală a fost construită în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază.
4. Prețul de export
(48)
În majoritatea cazurilor, produsul în cauză a fost exportat unor clienți independenți din Uniune și, prin urmare, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, adică pe baza prețurilor de export efectiv plătite sau de plătit.
(49)
În cazul unora din vânzările la export ale unui producător-exportator către societățile sale afiliate din Uniune, s-a stabilit că acestea erau pentru utilizare captivă și, în consecință, nu au fost utilizate pentru calcularea provizorie a dumpingului.
5. Comparația
(50)
Valoarea normală și prețurile de export au fost comparate în condiții franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Ajustări corespunzătoare au fost acordate în toate cazurile în care s-a constatat că sunt rezonabile, precise și susținute de elemente de probă verificate. S-a acordat o ajustare pentru taxele indirecte, navlul maritim și asigurări, navlul în țara exportatoare, etapa comercială (pentru diferențele din canalul de distribuție), cheltuielile de garanție, costurile de credit și taxele bancare.
6. Marjele de dumping
(51)
Marjele de dumping provizorii au fost exprimate ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
(52)
Pentru grupul de producători-exportatori care au cooperat, cărora li s-a acordat TEP, a fost stabilită o marjă de dumping individuală pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(53)
Marja de dumping pentru societățile incluse în eșantion cărora nu li s-a acordat TEP sau TI și pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion a fost calculată ca medie a celor trei societăți/grup de societăți incluse în eșantion.
(54)
Având în vedere nivelul ridicat al cooperării în cadrul anchetei, societățile cooperante reprezentând aproximativ 100 % din toate importurile din RPC în decursul PA, pentru societățile care nu cooperează, marja națională a fost stabilită folosind cea mai mare dintre marjele constatate pentru societățile sau grupurile de societăți incluse în eșantion.
(55)
Pe această bază, nivelurile provizorii de dumping sunt următoarele:
Societatea
Marja de dumping provizorie
New Changhai Group
8,5 %
Alte societăți cooperante
43,6 %
Altele
43,6 %
D. PREJUDICIUL
1. Producția și industria din Uniune
(56)
În cursul PA, produsul similar a fost fabricat de către 11 producători în Uniune. Șapte din acești 11 producători au cooperat în cadrul anchetei. Acești șapte producători erau toți membri ai reclamantului și s-a constatat că reprezintă o proporție majoră, în acest caz peste 90 %, din producția totală a Uniunii pentru produsul similar. Din ceilalți patru producători din Uniune, unul era, de asemenea, reclamant, doi au sprijinit în mod activ reclamantul, în timp ce al patrulea nici nu l-a sprijinit, nici nu i s-a opus. Prin urmare, se consideră că acești 11 producători constituie industria din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) și articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
(57)
Astfel cum s-a indicat în considerentul 13 de mai sus, a fost selectat un eșantion de trei producători care reprezintă aproximativ 64 % din totalul producției din Uniune. Deoarece doi din acești producători erau grupuri de societăți afiliate, cu mai multe entități de producție în Uniune, eșantionul a fost alcătuit din nouă societăți individuale în total.
(58)
Unele părți interesate au afirmat că producătorii din Uniune incluși în eșantion nu ar trebui considerați ca reprezentând industria din Uniune, dat fiind faptul că toți trei au, în China, producători afiliați care fabrică produsul în cauză. Ancheta a confirmat că, într-adevăr, doi din cei trei producători din Uniune incluși în eșantion au, în China, societăți producătoare afiliate. Cu toate acestea, s-a constatat că, în ciuda relației, acești doi producători din Uniune incluși în eșantion nu s-au comportat în vreun mod care să facă nefiabile concluziile anchetei. Volumul pe care acești producători din Uniune le-a importat de la societățile lor afiliate din RPC este limitat (mai puțin de 4 % din importurile din RPC). În plus, aceste importuri pot fi considerate ca fiind neglijabile prin comparație cu producția totală a producătorilor în cauză din Uniune, care nu ar trebui, sub nicio formă, să fie văzuți ca importatori deoarece sunt, în mod clar, adevărați producători de fibră de sticlă. În cele din urmă, indicatorii de prejudiciu care se referă la producătorii în cauză din Uniune nu au fost afectați de aceste importuri limitate. Ținând cont de cele de mai sus, Comisia a considerat că nu există motive pentru a exclude vreunul din producătorii din Uniune incluși în eșantion din definiția industriei din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
2. Consumul din Uniune
(59)
Consumul din Uniune s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii și a datelor privind volumul importurilor pentru piața Uniunii, obținute de la Eurostat.
(60)
Consumul din Uniune a scăzut mult, cu 24 % între 2006 și PA. Cu toate acestea, consumul a înregistrat o ușoară creștere în 2007 și prima jumătate a lui 2008.
Tabelul 1
Consumul din Uniune
2006
2007
2008
PA
Unități (tone)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Indexat
100
106
105
76
3. Importurile provenite din țara în cauză
3.1. Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping
(61)
Volumul importurilor din RPC ale produsului în cauză pe piața Uniunii a crescut în mod semnificativ pe parcursul perioadei examinate. În ansamblu, pe parcursul perioadei examinate, importurile din RPC au crescut cu peste 50 %. În special, între 2006 și 2008, importurile din RPC au crescut mai mult de dublu. Ele au înregistrat o scădere în PA, prin comparație cu 2008, însă nivelul acestei scăderi (25 %) a fost mai redus decât cel al scăderii consumului (28 %).
Tabelul 2
Importurile din RPC (volume)
2006
2007
2008
PA
Unități (tone)
77 283
122 190
155 875
116 413
Indexat
100
158
202
151
3.2. Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping
(62)
Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC a crescut în continuu pe parcursul perioadei examinate. În PA, importurile chineze au deținut o cotă de piață de 15,6 %, ceea ce reprezintă aproape dublul cotei lor de piață în 2006.
Tabelul 3
Importurile din RPC (cotă de piață)
2006
2007
2008
PA
Cotă de piață (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Indexat
100
149
191
198
3.3. Prețurile
(a) Evoluția prețurilor
(63)
Tabelul de mai jos indică prețurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC, la frontiera europeană înainte de vămuire, astfel cum au fost raportate de Eurostat. Prețurile medii ale importurilor din RPC au rămas în general stabile pe parcursul perioadei examinate. Acest lucru s-a putut remarca în ciuda unei creșteri mondiale semnificative a prețurilor materiilor prime utilizate pentru fabricarea fibrelor de sticlă cu filament continuu în timpul perioadei examinate (astfel cum se arată, de asemenea, în tabelul 18).
Tabelul 4
Importurile din RPC (prețuri)
2006
2007
2008
PA
Medie preț/tonă (EUR)
930
936
970
943
Indexat
100
101
104
101
(b) Subcotarea prețurilor
(64)
O comparație a prețurilor în funcție de tip a fost efectuată între prețurile de vânzare ale producătorilor-exportatori chinezi practicate în Uniune și cele ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. În acest scop, prețurile practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion către clienți independenți au fost comparate cu prețurile practicate de producătorii-exportatori din țara în cauză incluși în eșantion. În cazul în care a fost necesar, au fost aplicate ajustări pentru a se putea ține cont de diferențele privind etapa comercială și costurile post-import.
(65)
Comparația a arătat că, în decursul PA, importurile produsului în cauză originar din RPC au fost vândute în Uniune la prețuri care subcotau prețurile industriei din Uniune, atunci când sunt exprimate sub formă de procentaj al acesteia, cu 23 % până la 39 %.
4. Situația economică a industriei din Uniune
4.1. Remarci preliminare
(66)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii economici relevanți și indicatorii care influențează starea industriei din Uniune. Datele prezentate mai jos au legătură cu întreaga industrie din Uniune în ceea ce privește vânzările și cotele de piață și cu producătorii incluși în eșantion în ceea ce privește toți ceilalți indicatori.
4.2. Producția
(67)
Volumele de producție ale Uniunii au rămas relativ stabile din 2006 în 2008, însă au scăzut brusc pe parcursul PA.
Tabelul 5
Industria - producția din Uniune
producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Unități (tone)
495 942
508 837
502 729
312 824
Indexat
100
103
101
63
4.3. Capacitatea de producție și utilizarea capacității
(68)
Capacitatea de producție a industriei din Uniune a evoluat după cum urmează:
Tabelul 6
Industria din Uniune- capacitatea de producție
producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Capacitate (tone)
575 900
573 600
585 350
510 700
Indexat
100
100
102
89
Utilizarea capacității (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indexat
100
103
100
71
(69)
Pe parcursul PA; capacitatea de producție era redusă. Într-adevăr, având în vedere scăderea accentuată a prețurilor și pierderea de cote de piață cauzată de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC, mai multe linii de producție au fost demontate, temporar închise sau reduse. În ciuda acestei scăderi a capacității de producție, nivelul utilizării capacității a scăzut de la 86 % la 61 %, adică cu 29 %.
4.4. Stocurile
(70)
Tabelul de mai jos arată că stocurile au scăzut întâi în 2007, când consumul era în creștere, dar că apoi au crescut puternic în 2008, având în vedere scăderea bruscă a cererii în ultimele trei luni ale acelui an. Pe parcursul PA, nivelul stocurilor a revenit la valori mai normale.
Tabelul 7
Industria din Uniune - stocuri
producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Unități (tone)
88 968
73 018
123 910
82 160
Indexat
100
82
139
92
4.5. Volumul vânzărilor (ansamblul industriei din Uniune)
(71)
Volumul vânzărilor tuturor producătorilor din Uniune pe piața UE, inclusiv vânzările pentru utilizare captivă, a evoluat după cum urmează:
Tabelul 8
Industria din Uniune - vânzări UE (volume)
toți producătorii UE
2006
2007
2008
PA
Unități (tone)
737 818
743 784
706 746
520 064
Indexat
100
101
96
70
(72)
Volumul vânzărilor industriei din Uniune, în ansamblu, a scăzut cu 30 %. În 2007, în timp ce consumul în Uniune a crescut cu 6 % (astfel cum se arată în tabelul 1 de mai sus), volumul vânzărilor de produs în cauză realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii a crescut cu numai 1 %. Aceasta înseamnă că industria din Uniune nu a putut să beneficieze de creșterea consumului în perioada respectivă. În consecință, în 2008 și în timpul PA, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut puternic.
4.6. Cota de piață (ansamblul industriei din Uniune)
(73)
Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut puternic în 2007 și 2008, după care s-a înregistrat o ușoară redresare în timpul PA. Cu toate acestea, în ansamblu, industria din Uniune a pierdut 5,6 puncte procentuale din cota de piață în decursul perioadei examinate, în timp ce, astfel cum se arată în tabelul 3 de mai sus, cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC aproape că s-a dublat pe parcursul aceleiași perioade.
Tabelul 9
Industria din Uniune - cota de piață a UE
toți producătorii UE
2006
2007
2008
PA
Cota de piață a UE (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Indexat
100
95
91
93
4.7. Prețuri de vânzare
(74)
În ceea ce privește prețurile medii de vânzare, tabelul de mai jos arată că industria din Uniune nu a putut să mărească prețurile de vânzare către clienți independenți pe parcursul perioadei examinate. Dimpotrivă, prețurile medii de vânzare au scăzut cu 2 %, ceea ce este cu atât mai remarcabil cu cât prețurile materiilor prime au crescut. De fapt, industria din Uniune nu a avut posibilitatea de a reflecta în prețurile de vânzare creșterea costurilor legate de materiile prime, datorită presiunii asupra nivelurilor prețurilor de pe piața Uniunii, exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC.
Tabelul 10
Industria din Uniune - vânzări UE (prețuri medii)
producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
EUR/tonă
1 179
1 166
1 192
1 159
Indexat
100
99
101
98
4.8. Ocuparea forței de muncă
(75)
Nivelul ocupării forței de muncă al producătorilor din Uniune arată că industria din Uniune a raționalizat producția de-a lungul perioadei examinate, având drept obiectiv reducerea costurilor de fabricație și contrabalansarea creșterii costurile materiilor prime. Într-adevăr, numărul de angajați a scăzut cu 20 de puncte procentuale pe parcursul întregii perioade, cu o scădere de 15 puncte procentuale concentrată în perioada cuprinsă între 2007 și PA.
Tabelul 11
Industria din Uniune - ocuparea forței de muncă
producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Număr de angajați
4 114
3 890
3 705
3 302
Indexat
100
95
90
80
4.9. Productivitatea
(76)
În urma eforturilor industriei din Uniune, descrise în considerentul anterior, productivitatea forței de muncă a producătorilor din Uniune a crescut semnificativ în 2007 și 2008. Această evoluție pozitivă s-a inversat în timpul PA, având drept rezultat o pierdere globală a productivității de 21 % pe parcursul perioadei examinate. Această inversare a productivității s-a datorat parțial scăderii bruște a cererii și parțial faptului că importurile care fac obiectul unui dumping din RPC subcotează mult prețurile practicate de industria din Uniune, ceea ce a avut drept rezultat o scădere substanțială a producției și, astfel, o creștere a ocupării forței de muncă per unitate de fibră de sticlă produsă.
Tabelul 12
Industria din Uniune - productivitatea
producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
tone/angajat
121
131
136
95
Indexat
100
108
113
79
4.10. Salariile
(77)
Pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune a reușit să controleze evoluția costurilor forței de muncă. Într-adevăr, tabelul de mai jos arată că salariile medii anuale au crescut ușor în 2007 și 2008, însă au scăzut în PA. Pe parcursul întregii perioade, costurile salariale unitare au scăzut cu 3 %. Totuși, această scădere ar fi fost mai explicită în cazul în care sumele plăților compensatorii ar fi fost excluse din tendința de mai sus.
Tabelul 13
Industria din Uniune - costurile forței de muncă
producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
salarii anuale (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indexat
100
101
103
97
4.11. Rentabilitatea și randamentul investițiilor (RI)
(78)
Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar ca procentaj al cifrei de afaceri a acestor vânzări. În cadrul stabilirii rentabilității producătorilor din Uniune, cifrele verificate au fost corectate pentru a împiedica ca această analiză să fie influențată de aspecte extraordinare specifice societății care au avut un impact disproporționat asupra cifrelor profitului acelor societăți într-o perioadă dată. În urma acestor corecții, rentabilitatea producătorilor incluși în eșantion și randamentul investițiilor legat de vânzările produsului similar în Uniune au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 14
Industria din Uniune - rentabilitatea și randamentul investițiilor (RI)
producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
profit net (ca % din cifra de afaceri)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
RI
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
După cum arată tabelele de mai sus, industria din Uniune a putut atinge niveluri limitate ale profitului pe parcursul celei mai mari părți din perioada examinată, excepție făcând anul 2007, când nivelul mediu de rentabilitate a ajuns la 4,7 %. Profiturile s-au transformat într-o pierdere enormă în decursul PA: nivelul mediu al pierderii pentru industria din Uniune a ajuns la 15 %.
(80)
În ceea ce privește randamentul investițiilor (denumit în continuare „RI”), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, acest indicator pare să fi urmat evoluția rentabilității. În ansamblu, randamentul investițiilor a rămas mai degrabă limitat de-a lungul întregii perioade examinate, cu excepția anului 2007. În cele din urmă, în timpul PA, media RI din industria din Uniune a scăzut la - 16,8 %.
(81)
Situația financiară fragilă de mai sus exista în ciuda consumului crescut în perioada cuprinsă între 2006 și 2008, astfel cum s-a descris în considerentul 60 de mai sus și a eforturilor industriei din Uniune de a raționaliza costurile de producție, astfel cum s-a descris în considerentele 75 și 76 de mai sus. Pe parcursul perioadei examinate, volumele de importuri care fac obiectul unui dumping din RPC, la un preț scăzut, care înregistrau o creștere puternică au afectat volumului vânzărilor industriei din Uniune și au avut drept rezultat, de asemenea, o scădere accentuată a prețurilor. Acești factori au avut un impact asupra situației financiare a industriei din Uniune. Acest lucru este cel mai bine ilustrat de pierderea dramatică de 15 % în decursul PA.
4.12. Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital
(82)
Fluxul net de numerar provenit din activități de exploatare a evoluat după cum urmează:
Tabelul 15
Industria din Uniune - fluxul de numerar
producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
fluxul de numerar (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indexat
100
50
22
-64
(83)
Tabelul de mai sus confirmă situația financiară fragilă a industriei din Uniune în perioada cuprinsă între 2006-2008 și deteriorarea dramatică înregistrată, în consecință, în timpul PA.
4.13. Investițiile
(84)
Pe parcursul perioadei examinate, investițiile producătorilor incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:
Tabelul 16
Industria din Uniune - investiții
producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
investiții nete (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indexat
100
52
109
71
(85)
Pe parcursul anilor de vârf 2006 și 2008, nivelul investițiilor a fost relativ ridicat în ceea ce privește reconstrucția furnalelor. În această industrie cu utilizare intensivă a capitalului, furnalele trebuie să fie reconstruite o dată la 7-10 ani, iar costurile legate de reconstrucția unui furnal pot ajunge între 8 milioane-13 milioane EUR (se specifică intervalul din motive de confidențialitate). O bună parte din celelalte costuri, mai structurale, pentru investiții mari se leagă de consumul de aliaj din filiere și, în consecință, de reconstrucția acestora.
4.14. Amploarea marjei de dumping reale
(86)
Marjele de dumping pentru importurile din RPC, astfel cum s-a specificat mai sus în considerentul 55 sunt foarte ridicate. Date fiind volumul, cota de piață și prețurile importurilor care au făcut obiectul dumpingului, impactul marjelor de dumping nu poate fi considerat neglijabil.
5. Concluzie privind prejudiciul
(87)
În ciuda eforturilor serioase depuse de industria din Uniune pentru a-și spori competitivitatea, majoritatea indicatorilor de prejudiciu referitori la industria din Uniune au evoluat negativ pe parcursul perioadei examinate. Acest lucru se poate remarca în special atunci când se analizează indicatorii referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, în special randamentul investițiilor, fluxul de numerar și rentabilitatea, toate acestea evoluând în mod dramatic. În plus, indicatorii referitori la producție, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor și cota de piață au confirmat, de asemenea, o tendință care este, în mod clar, în curs de deteriorare.
(88)
În același timp, importurile de fibră de sticlă din RPC subcotau prețurile industriei din Uniune cu până la 39 % în timpul PA, iar industria din Uniune a pierdut 5 puncte procentuale din cota de piață în mai puțin de patru ani.
(89)
Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Introducere
(90)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile care fac obiectul unui dumping au cauzat industriei din Uniune un prejudiciu care poate fi considerat important. S-au mai examinat și alți factori cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut, în același timp, să prejudicieze industria din Uniune, pentru a se asigura că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
2. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(91)
Între 2006 și PA, volumul importurilor produsului în cauză care fac obiectul unui dumping a crescut, în ceea ce privește volumul, cu 51 %, ceea ce a avut drept rezultat o creștere a cotei de piață a Uniunii cu 98 %, de la 7,9 % la 15,6 %.
(92)
Creșterea importurilor produsului în cauză care fac obiectul unui dumping din RPC pe parcursul perioadei examinate a coincis cu tendința de scădere a majorității indicatorilor de prejudiciu ai industriei din Uniune. Industria din Uniune a pierdut 5,6 puncte procentuale din cota de piață, iar prețurile sale de vânzare au scăzut cu 2 %, datorită presiunii prețurilor exercitate de importurile la preț scăzut care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii. Subcotarea semnificativă a prețurilor a împiedicat industria din Uniune să transfere, într-o măsură acceptabilă, costurile de producție ridicate asupra prețurilor de vânzare, ceea ce a avut drept rezultat niveluri scăzute ale rentabilității care, în cursul PA, au fost negative.
(93)
De asemenea, este de remarcat faptul că, și în timpul PA, cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC a continuat să crească. Cu alte cuvinte, astfel cum s-a menționat și în considerentul 62 de mai sus, volumul importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC au scăzut într-un ritm mai lent decât consumul din Uniune.
(94)
Anumite părți interesate au susținut că nu există legătură de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune. Unul din argumentele aduse în această privință a fost că diferența de preț dintre prețurile de vânzare ale Chinei și ale Uniunii a fost destul de constantă pe parcursul întregii perioade examinate, în timp ce, concomitent, rentabilitatea industriei din Uniune a fluctuat. În această privință trebuie să se țină cont de faptul nu doar nivelul prețurilor, ci și volumul importurilor, deja la preț scăzut, care fac obiectul unui dumping, au pus o presiune puternică asupra vânzărilor industriei din Uniune. Mai mult, chiar dacă e posibil ca alți factori să fi jucat, de asemenea, un rol în starea agravată a industriei din Uniune, afectând astfel, într-o anumită măsură, evoluția rentabilității industriei din Uniune, sub nicio formă acest lucru nu poate atenua impactul importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC care subcotează constant prețurile din Uniune, dat fiind, în special, că acest lucru a avut loc într-un ritm relativ stabil, în ciuda modificărilor pieței, precum creșterea și scăderea consumului sau evoluția prețurilor materiilor prime.
(95)
S-a prezentat un argument similar referitor la pretinsa absență a relației între cifrele industriei din Uniune privind rentabilitatea și evoluția cotei lor de piață. Într-adevăr, de exemplu, nivelurile de rentabilitate ale industriei din Uniune s-au ameliorat temporar din 2006 în 2007, în ciuda scăderii cotei lor de piață. Acest lucru s-a datorat, parțial, condițiilor intensificate de pe piața Uniunii în 2007 (a se vedea creșterea de 6 % a consumului din Uniune, astfel cum s-a menționat în considerentul 60 de mai sus). Totuși, mai important, în 2006 și 2007 industria din Uniune s-a concentrat asupra raționalizării producției sale prin reducerea costurilor de fabricație, ceea ce a avut un impact și asupra nivelurilor de rentabilitate a acestora. Un alt exemplu, între 2008 și PA, cota de piață a industriei din Uniune a crescut ușor, în timp ce nivelul rentabilității sale a înregistrat o scădere gravă de 15 %. Totuși, în aceeași perioadă, importurile care fac obiectul unui dumping din RPC au putut, de asemenea, să își crească cota de piață, subcotând încă, în același timp, în mare măsură prețurile de vânzare din Uniune. Acest lucru a avut drept rezultat pierderea enormă realizată de industria din Uniune. Într-adevăr, ambele cazuri de mai sus arată că unul sau doi indicatori separați nu pot, ei înșiși, să fie luați în considerare atunci când se măsoară efectul importurilor care fac obiectul unui dumping asupra stării industriei din Uniune.
(96)
Pe baza celor de mai sus se concluzionează provizoriu că importurile la preț scăzut din RPC care fac obiectul unui dumping, care au intrat pe piața Uniunii în volume mari și în creștere constantă și care au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate au avut un impact deosebit de negativ asupra situației economice a industriei din Uniune.
3. Efectul altor factori
3.1. Importurile din țări terțe
(97)
Pe parcursul perioadei examinate, importurile din alte țări terțe au fost limitate. Cota de piață totală a importurilor din alte țări în afara RPC a scăzut cu 2 puncte procentuale, de la 17 % la 15 %. A doua din cele mai mari surse de importuri, Norvegia, deținea o cotă de piață de 3,3 % pe parcursul PA. Turcia avea o cotă de piață de 2,5 % pe parcursul PA, iar a patra din cele mai mari surse de importuri, SUA avea o cotă de piață mai mică de 2 % pe parcursul aceleiași perioade.
Tabelul 17
Importurile din alte țări
Țară
2006
2007
2008
PA
Norvegia
Volum (tone)
34 990
28 834
35 410
24 993
Cotă de piață (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Preț mediu (EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Turcia
Volum (tone)
28 981
25 035
20 658
18 874
Cotă de piață (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Preț mediu (EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
SUA
Volum (tone)
22 921
24 246
20 447
13 569
Cotă de piață (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Preț mediu (EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malaysia
Volum (tone)
9 541
25 569
35 200
12 601
Cotă de piață (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Preț mediu (EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Taiwan
Volum (tone)
19 318
18 150
14 655
11 285
Cotă de piață (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Preț mediu (EUR)
1 193
1 146
1 069
975
India
Volum (tone)
4 365
11 231
3 757
5 361
Cotă de piață (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Preț mediu (EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Republica Coreea
Volum (tone)
7 959
5 974
13 934
5 116
Cotă de piață (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Preț mediu (EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Japonia
Volum (tone)
21 671
10 727
11 174
4 609
Cotă de piață (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Preț mediu (EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Mexic
Volum (tone)
4 894
9 713
7 226
3 689
Cotă de piață (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Preț mediu (EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Canada
Volum (tone)
4 136
3 309
2 196
2 244
Cotă de piață (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Preț mediu (EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Alte țări
Volum (tone)
8 954
14 848
8 519
9 227
Cotă de piață (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Preț mediu (EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Tabelul de mai sus, care se bazează pe date Eurostat, arată, de asemenea, că nivelurile prețurilor medii la frontiera Uniunii ale altor importuri sunt, în general, cu mult mai mari decât prețurile importurilor din RPC, astfel cum s-a rezumat în considerentul 63 de mai sus. Comparând aceste prețuri date de Eurostat cu prețurile de vânzare ale industriei din Uniune raportate în considerentul 74 de mai sus, importurile din Turcia păreau să subcoteze prețurile industriei din Uniune pe parcursul PA. Cu toate acestea, importurile din Turcia reprezentau în PA o cotă de piață de numai 2,5 %, care se situează sub cota lor de piață în 2006. Mai mult, prețurile acestor importuri erau, în mod constant, în mare măsură superioare nivelurilor prețurilor importurilor din RPC, depășindu-le cu 14 %-23 %. Importurile din Malaysia, Taiwan și Republica Coreea par, de asemenea, să fie inferioare prețurilor industriei din Uniune; cu toate acestea, cotele lor de piață sunt, de asemenea, limitate și în scădere. Prin urmare, importurile din Turcia, Malaysia, Taiwan și Republica Coreea sau din oricare altă țară terță nu au fost considerate ca și când ar fi avut un impact negativ asupra situației industriei din Uniune. Din aceste motive, este rezonabil să se concluzioneze provizoriu că importurile din alte țări nu au distrus legătura de cauzalitate dintre dumpingul constatat și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
3.2. Impactul crizei economice
(99)
Mai multe părți au susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de criza economică, ceea ce a avut drept rezultat o scădere intensă a cererii.
(100)
Într-adevăr, între 2008 și PA s-a putut observa o scădere puternică a consumului din Uniune, astfel cum s-a afirmat în considerentul 60 de mai sus. Această scădere a ajuns la 28 % și este recunoscut faptul că este cauzată de criza economică care a afectat Uniunea în perioada respectivă. Majoritatea sectoarelor care utilizează produse care conțin produsul care face obiectul anchetei (industria automobilelor, energia eoliană, construcțiile etc.) au fost grav afectate de criză, acest lucru având drept rezultat, la începutul lanțului, o scădere a cererii pentru fibre de sticlă.
(101)
Totuși efectul negativ al recesiunii economice și al reducerii cererii a fost amplificat de creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping originare din RPC, care au subcotat semnificativ prețurile practicate de către industria din Uniune. Chiar dacă recesiunea economică ar putea fi, așadar, considerată ca un element care a contribuit la prejudiciu pe parcursul PA, aceasta nu poate să diminueze în niciun fel efectele prejudiciabile ale importurilor la prețuri scăzute din RPC, care fac obiectul unui dumping, pe piața Uniunii pe parcursul întregii perioade examinate. Chiar și în cazul unei scăderi a vânzărilor, industria din Uniune ar fi putut menține un nivel acceptabil al volumelor și prețurilor, limitând astfel efectele negative ale unei scăderi a consumului. Totuși, acest lucru ar fi fost posibil numai în cazul în care nu se confruntă cu concurența neloială a importurilor la prețuri mici care fac obiectul unui dumping pe piață. Mai mult, impactul importurilor chineze care fac obiectul unui dumping, care subcotează în mare măsură prețurile de vânzare din Uniune pe parcursul PA poate fi considerat ca fiind chiar mai prejudiciabil într-o perioadă de criză economică.
(102)
Date fiind circumstanțele de mai sus, recesiunea economică nu poate fi considerată o posibilă cauză care distruge legătura de cauzalitate dintre prejudiciul suferit de către industria din Uniune și importurile din RPC care fac obiectul unui dumping.
3.3. Evoluția volumelor de import din China și situația financiară a industriei din Uniune
(103)
Anumite părți interesate au susținut că nu există o legătură de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping și situația financiară a industriei din Uniune, dat fiind faptul că aceasta a realizat cele mai bune niveluri de rentabilitate în anii în care importurile din RPC ale produsului în cauză se efectuau în cele mai mari volume, cele mai proaste performanțe fiind atunci când importurile din RPC au scăzut la cel mai mic nivel pe parcursul perioadei examinate.
(104)
În această privință, se remarcă în primul rând faptul că evoluția consumului, în special recesiunea economică de pe parcursul PA a avut, în mod cert, un efect atât asupra volumelor importurilor din RPC, cât și asupra situației financiare a industriei din Uniune, dat fiind caracterul mondial al crizei.
(105)
Cu toate acestea, astfel cum s-a afirmat deja mai sus, importurile din RPC care fac obiectul unui dumping au subcotat în mare măsură prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune pe parcursul PA, și anume în timpul recesiunii economice. La aceasta s-a adăugat faptul că producătorii-exportatori din RPC au reușit să își crească în continuare, ușor, cota de piață, chiar și în perioada de recesiune economică, în timp ce industria din Uniune a înregistrat pierderi grave din cauza incapacității sale de a vinde la prețuri mai bune.
(106)
Într-adevăr, se poate considera că subcotarea de preț de mai sus, în paralel cu creșterea cotei de piață a importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu chiar mai mare industriei din Uniune decât s-ar fi întâmplat într-o perioadă fără consumul instabil datorat recesiunii economice.
(107)
Având în vedere cele de mai sus, sub nicio formă nu se poate concluziona că s-ar putea interpreta comparația doar a tendințelor volumelor importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping și performanța financiară a industriei din Uniune ca un factor care distruge legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
3.4. Scăderea vânzărilor la export și/sau vânzările pentru utilizare captivă ale industriei din Uniune
(108)
Anumite părți interesate au afirmat că deteriorarea rentabilității industriei din Uniune a fost cauzată de scăderea vânzărilor la export sau de scăderea producției pentru utilizare captivă mai degrabă decât de scăderea vânzărilor acestora în interiorul Uniunii. În această privință ar trebui să se reamintească, în primul rând, că, exceptând volumele de vânzări, toți indicatorii de prejudiciu, inclusiv rentabilitatea, au fost evaluați pe baza vânzărilor pe piața Uniunii către părți independente. Cu alte cuvinte, nici vânzările la export, nici vânzările pentru utilizare captivă nu au fost luate în calcul. În al doilea rând, este adevărat că volumul vânzărilor la export a scăzut într-un ritm puțin mai rapid decât vânzările Uniunii, însă nu este și cazul producției pentru utilizare captivă, care a reprezentat, pe parcursul perioadei examinate, între 22,4 % și 24,4 % din totalul vânzărilor Uniunii. Mai mult, având în vedere ponderea vânzărilor la export, prin comparație cu vânzările către UE ale industriei din Uniune (care fluctuează între 10 % și 14 % pe parcursul perioadei examinate), acestea nu pot fi considerate atât de semnificative încât să pună sub semnul întrebării legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și impactul asupra industriei din Uniune. Prin urmare, acest argument se respinge.
3.5. Creșterea capacității industriei din Uniune și creșterea costului de producție
(109)
O parte interesată a afirmat că deteriorarea stării industriei din Uniune se datorează unei decizii eronate de a spori capacitățile. În această privință, ar trebui să se menționeze în primul rând că piața fibrelor de sticlă a fost, timp de mai mulți ani, o piață în creștere, iar decizia de a spori capacitatea în anumite fabrici nu poate fi considerată ca o planificare nerezonabilă a activităților în contextul creșterii consumului. Mai mult, se remarcă faptul că, în ansamblu, pe parcursul perioadei examinate, capacitatea industriei din Uniune a scăzut, de fapt (a se vedea considerentul 68 de mai sus).
(110)
În orice caz, trebuie remarcat faptul că industria din Uniune a reușit să reducă costul per unitate de materii prime principale, în ciuda creșterii prețurilor materiilor prime pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 18
Costul materiei prime și costul per unitatea de fibră de sticlă produsă
2006
2007
2008
PA
Prețul/tonă de materie primă (3)
100
106
104
102
Costul materiei prime/tonă de fibră de sticlă (3)
100
99
97
94
(111)
Evoluția de mai sus a costului materiei prime per unitatea de fibră de sticlă produsă s-a datorat investițiilor care vizează creșterea eficienței și a competitivității. Într-adevăr, industria din Uniune a pus în aplicare mai multe măsuri de ameliorare și raționalizare a proceselor și costurilor de producție pe parcursul perioadei examinate.
(112)
În ceea ce privește costurile forței de muncă, astfel cum s-a precizat deja în considerentele 75-77 de mai sus, industria din Uniune și-a redus numărul de angajați cu 20 % pe parcursul perioadei examinate, în timp ce salariile medii au scăzut chiar fără să se excludă impactul plăților compensatorii destul de mari.
(113)
Din motivele de mai sus, argumentul conform căruia starea deteriorată a industriei din Uniune a fost de fapt cauzată de creșterea costurilor de producție, posibil datorită ineficiențelor sau costurilor ridicate ale forței de muncă, este, prin urmare, respins.
3.6. Competitivitatea importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping și prejudiciul autoprovocat de producătorii chinezi afiliați
(114)
S-a susținut că mai degrabă scara de producție și tehnologia modernă aplicate de exportatorii chinezi, decât dumpingul produsului care face obiectul anchetei au cauzat prejudiciul. De fapt, în ansamblu, se poate stabili că producătorii din Uniune au, de asemenea, scară de producție mare, precum și procese de producție actualizate.
(115)
O parte interesată a afirmat că industria din Uniune ar fi putut, de fapt, să își cauzeze prejudiciul autoprovocat de către importurile de la producătorii chinezi care le sunt afiliați. În acest context, trebuie să se remarce faptul că, astfel cum s-a afirmat în considerentul 58 de mai sus, volumul acestor importuri a fost foarte limitat, atât în ceea ce privește producția industriei din Uniune, cât și importurile produsului în cauză din RPC.
(116)
Prin urmare, nici absența competitivității, nici importurile de la producătorii chinezi afiliați nu au putut fi considerate ca un factor care distruge legătura de cauzalitate dintre importurile din RPC care fac obiectul unui dumping și prejudiciul stabilit.
4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(117)
În concluzie, analiza anterioară a demonstrat că importurile de fibre de sticlă din RPC au crescut substanțial în ceea ce privește cantitățile pe parcursul perioadei examinate, ducând, gradual, la scăderea cotei de piață a industriei din Uniune. Mai mult, creșterea acestor cantități care au intrat pe piața Uniunii la prețuri care fac obiectul unui dumping a subcotat în mod drastic prețurile practicate de industria din Uniune, împiedicând-o, astfel, să repercuteze asupra clienților săi creșterea costurilor materiilor prime. Deși, pentru o anumită perioadă, industria din Uniune a putut să compenseze efectele negative ale acestei presiuni, câștigând în eficacitate, acest lucru nu a mai fost posibil atunci când criza economică a redus substanțial nivelul cererii.
(118)
Au fost analizați și alți factori care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune. În această privință, s-a constatat că importurile din țări terțe, impactul crizei economice, evoluția altor vânzări ale industriei din Uniune și alți factori, inclusiv cei menționați în considerentele 97-116 de mai sus, nu par să fie de așa natură încât să distrugă legătura de cauzalitate stabilită între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(119)
Pe baza analizei de mai sus, care a realizat o distincție și o separare corespunzătoare între efectele tuturor factorilor cunoscuți care au un efect asupra situației industriei din Uniune de efectul prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează provizoriu că importurile din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
F. INTERESUL UNIUNII
(120)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în pofida concluziilor privind dumpingul, prejudiciul și legătura de cauzalitate, existau motive convingătoare pentru a se ajunge la concluzia că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri în cazul de față. În acest scop și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a analizat impactul probabil al unor eventuale măsuri asupra tuturor părților implicate, precum și consecințele probabile ale absenței unor astfel de măsuri.
(121)
Comisia a trimis chestionare importatorilor independenți și utilizatorilor. În total, s-au trimis 60 de chestionare. În final, doi importatori și 13 utilizatori au prezentat răspunsuri la chestionar în limitele stabilite. În plus, mai mulți importatori și utilizatori s-au manifestat în cursul procedurii, prin scrisori în care își exprimă opoziția la orice măsuri eventuale în acest caz.
1. Interesul industriei din Uniune
(122)
Astfel cum s-a indicat în considerentul 56, produsul similar a fost fabricat de către 11 producători în Uniune. Cei opt reclamanți reprezentau peste 90 % din producția Uniunii; alți doi au sprijinit plângerea, în timp ce a unsprezecea societate nici nu a sprijinit-o, nici nu i s-a opus.
(123)
Cele trei societăți incluse în eșantion, care reprezentau aproximativ 60 % din totalul producției din Uniune, dispuneau de 3 300 de angajați direct implicați în producția, vânzarea și administrarea produsului similar. Se reamintește faptul că indicatorii de prejudiciu arătau o tendință generală negativă și că, în special, indicatorii de prejudiciu legați de cota de piață și de performanța financiară a industriei din Uniune, precum rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de numerar erau grav afectate. În special, pe parcursul perioadei examinate, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut de la un nivel deja foarte mic de 0,3 % la - 15,0 %, în timp ce cota lor de piață a scăzut cu 5,6 puncte procentuale.
(124)
Dacă se instituie măsuri, se așteaptă ca deprecierea prețurilor și pierderea cotei de piață să ia sfârșit și ca prețurile de vânzare ale industriei din Uniune să înceapă să se restabilească, având drept rezultat ameliorarea semnificativă a situației financiară a industriei din Uniune.
(125)
Pe de altă parte, este posibil ca deteriorarea pieței industriei din Uniune și a situației financiare să continue, în cazul în care nu se instituie măsuri antidumping. Într-un astfel de caz, se așteaptă ca industria din Uniune să mai piardă cote de piață și să nu mai fie capabilă să urmeze prețurile pieței, stabilite de importurile din RPC. Efectul probabil va fi reprezentat de reduceri suplimentare ale producției și investițiilor, precum și închiderea mai multor unități de producție din Uniune, ceea ce va avea drept rezultat pierderi masive de locuri de muncă.
(126)
În consecință, se concluzionează provizoriu că instituirea unor măsuri antidumping ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune.
2. Interesul importatorilor independenți din Uniune
(127)
Astfel cum s-a menționat anterior, nu s-a recurs la eșantionare în cazul importatorilor independenți, iar doi importatori independenți au colaborat în totalitate în cadrul anchetei, prezentând răspunsuri la chestionar. Numai o mică parte din cifra de afaceri a acestor doi importatori (7 % și, respectiv, 25 %) a fost generată de activitățile lor legate de produsul în cauză originar din RPC. Ambii s-au opus unei eventuale instituiri a măsurilor antidumping, deoarece au considerat că aceasta ar duce la o încetare a importurilor produsului în cauză din RPC.
(128)
Cu toate acestea, importurile declarate de acești doi importatori reprezentau o proporție foarte mică din totalul importurilor din RPC în timpul PA (mai puțin de 1 %). Niciun alt importator nu a cooperat prezentând răspunsuri la chestionar sau observații fundamentate. Pe această bază, se concluzionează provizoriu că instituirea unor măsuri provizorii nu va avea, în măsură semnificativă, efecte negative asupra interesului importatorilor din UE.
3. Interesul utilizatorilor
(129)
Fibrele de sticlă cu filament care fac obiectul acestei proceduri sunt utilizate pentru un mare număr de aplicații. Următoarele grupuri de utilizatori au cooperat: țesătorii (atât cei de confecții specializate de vârf, cât și cei de confecții mai standard, de exemplu pentru turbinele de energie eoliană și aplicațiile din domeniile marin, al transporturilor, aerospațial și al infrastructurii); producători de căptușeală; fabricanții de compuși, printre altele cei utilizați în industria autovehiculelor; fabricanții de produse compozite semifinite sau produse finite.
(130)
Volumele produsului în cauză din RPC cumpărat de utilizatorii cooperanți reprezentau aproximativ 20 % din importurile de fibre de sticlă din RPC pe parcursul PA. Din informațiile prezentate prin intermediul răspunsurilor la chestionar reiese în continuare că industria utilizatoare din Uniune are un număr important de angajați. Deși în această privință, în această etapă, nu au fost prezentate date cuprinzătoare și fundamentate, numărul persoanelor care lucrează în industria din aval din UE poate, pe baza informațiilor cuprinse în aceste răspunsuri la chestionar, să fie estimat provizoriu la 50 000-75 000. Pe aceeași bază, ocuparea forței de muncă din domeniul fibrelor de sticlă care utilizează diviziuni ale acelor societăți care au utilizat fibre de sticlă chineze pe parcursul PA poate fi estimat la aproximativ 27 000.
(131)
Majoritatea utilizatorilor cooperanți au afirmat că achiziționează fibre de sticlă atât de la producători chinezi, cât și din alte surse, inclusiv producători europeni. Numai un mic număr de utilizatori își achiziționau fibrele de sticlă exclusiv din RPC. În acest sector, există o mare varietate nu numai în ceea ce privește activitățile industriei din aval, ci și în ceea ce privește dimensiunea acestor societăți - iar unele dintre ele fac parte din grupuri mai mari de societăți care funcționează la nivel internațional, în timp ce altele sunt total independente.
3.1. Impactul posibil al măsurilor asupra rentabilității utilizatorilor
(132)
Pe baza răspunsurilor la chestionar, industria utilizatoare de fibre de sticlă pare să fie într-o stare relativ bună. Într-adevăr, majoritatea utilizatorilor cooperanți au raportat profituri privind producția și vânzările produselor lor care includeau produsul care face obiectul anchetei pe parcursul perioadei examinate, inclusiv PA. Cu toate acestea, câțiva utilizatori au raportat o pierdere privind această activitate pe parcursul PA, însă profitul celorlalți s-a situat între 5 % și 10 %.
(133)
Costurile de achiziționare a fibrelor de sticlă reprezintă, în general, o parte importantă a costurilor de fabricație ale produselor din industria utilizatoare. În conformitate cu datele raportate, această parte, în funcție de produsul pentru care este folosită, poate varia între 10 % și peste 50 %. Prin urmare, pentru anumiți utilizatori, o creștere a costurilor de achiziționare a fibrelor de sticlă chineze poate avea un impact considerabil asupra costurilor.
(134)
Pe baza informațiilor din răspunsurile la chestionar ale utilizatorilor cooperanți, în medie, impactul posibil al măsurilor antidumping în ceea ce privește rentabilitatea poate fi estimat la aproximativ 1 % din cifra de afaceri a acelor diviziuni ale societăților utilizatoare care folosesc fibre de sticlă, însă mai puțin de 0,5 % din cifra de afaceri a tuturor societăților în cadrul cărora există diviziuni care folosesc fibră de sticlă. Cu alte cuvinte, rentabilitatea unei diviziuni care utilizează fibră de sticlă și cea a unei societăți întregi ar fi afectate, în medie, de aproximativ un punct procentual și, respectiv, mai puțin de jumătate de punct procentual.
(135)
Totuși, ar trebui să se remarce faptul că, în cazul anumitor societăți utilizatoare, acest impact ar putea fi mai ridicat, până la aproximativ 5 % din cifra de afaceri a societății lor. Având în vedere nivelurile profitului anumitor utilizatori și proporția fibrelor de sticlă în costurile lor de producție, nu se poate exclude faptul că rentabilitatea lor ar putea fi afectată de o creștere puternică a prețurilor fibrelor de sticlă, în cazul în care o asemenea creștere a costurilor nu se poate repercuta, în întregime sau cel puțin în bună parte, asupra clienților acestora.
(136)
Prin urmare, se poate concluziona provizoriu că, în timp ce unele societăți utilizatoare ar putea fi mai afectate de impactul posibil al măsurilor antidumping, este probabil ca unii utilizatori să fie afectați într-o măsură mai degrabă moderată.
3.2. Lipsa interschimbabilității
(137)
Mai mulți utilizatori au susținut faptul că multe din fibrele de sticlă de care are nevoie industria utilizatoare nu pot fi cumpărate direct de pe piață. În schimb, utilizatorii ar trebui să treacă printr-un proces de calificare lung și complicat, care ar dura între 6 și 12 luni, fără să le fie garantat succesul. Prin urmare, schimbarea furnizorului pentru a evita plata taxelor antidumping ar fi scump, imposibil pe termen scurt și riscant din punct de vedere tehnologic.
(138)
În acest sens, este recunoscut faptul că, în cazul anumitor aplicații, caracteristicile produsului care face obiectul anchetei pot, într-adevăr, să aibă drept rezultat un proces de calificare lung, care include testarea. Totuși, ținând cont și de observațiile primite de la mai mulți utilizatori, în acest moment se pare că există surse multiple pentru majoritatea cazurilor. De asemenea, ar trebui să se reamintească faptul că măsurile antidumping nu au drept scop să interzică accesul anumitor furnizori la piața Uniunii, deoarece orice măsură propusă are drept scop numai să restabilească comerțul echitabil și să corecteze o situație denaturată a pieței.
(139)
Prin urmare, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri asupra fibrelor de sticlă chineze va avea drept rezultat probabil o încetare temporară a furnizării de materii prime către industria utilizatoare.
3.3. Lipsa capacității de a reflecta creșterile de prețuri și concurența crescută a produselor din aval din afara UE
(140)
Mai mulți utilizatori au afirmat că nu ar fi în măsură să repercuteze creșterea prețurilor fibrelor de sticlă asupra clienților produselor lor. Acești utilizatori au menționat că există o concurență acerbă pe piața produselor lor și că, în cazul în care ar crește prețurile, clienții lor ar trece ușor la alt furnizor.
(141)
Dată fiind diversitatea societăților utilizatoare, este dificil să se evalueze, în ansamblu, abilitatea utilizatorilor de a repercuta creșterile potențiale de prețuri asupra clienților lor. Cu toate acestea, pe baza datelor din răspunsurile la chestionar, date de utilizatori, se poate presupune că, chiar dacă un anumit utilizator nu a putut să transfere asupra majorității costurilor sale creșterile de prețuri, în majoritatea cazurilor, cifra sa de afaceri și rentabilitatea ar fi afectate numai într-o măsură limitată.
(142)
În ceea ce privește concurența, mai mulți utilizatori și-au exprimat în continuare îngrijorarea că instituirea de taxe antidumping ar duce la o creștere a concurenței din partea furnizorilor din afara UE pe piața din aval, deoarece produsele din aval nu ar face obiectul niciunei măsuri de protecție, precum și o orientare a importurilor din RPC, de la fibre de sticlă spre produse din aval, precum compuși, confecții și generatoare compozite pentru turbinele eoliene. De fapt, referitor la RPC, s-a afirmat că exista deja concurență din partea RPC pe multe din aceste piețe și că ar fi logic ca această concurență să crească prin instituirea de măsuri împotriva fibrelor de sticlă. Astfel, s-a argumentat că industria utilizatoare nu ar trebui numai să plătească prețuri mai mari pentru fibrele lor de sticlă, ci ar trebui și să gestioneze concurența crescută. S-a argumentat că, într-un astfel de mediu comercial, nu ar fi posibil să se repercuteze o parte semnificativă a oricărei creșteri a prețului asupra clienților.
(143)
În acest sens, ar trebui să se observe că faptul că instituirea de măsuri antidumping ar putea duce la o concurență crescută nu poate fi un motiv pentru a nu institui astfel de măsuri, dacă sunt justificate. Industria europeană utilizatoare de fibre de sticlă are aceleași drepturi ca și industria producătoare de fibre de sticlă și ar fi pe deplin autorizată să recurgă la legislația UE din domeniul comercial și să solicite o anchetă antidumping pentru produsele sale, dacă are motive suficiente și poate aduce elemente de probă prima facie privind dumpingul prejudiciabil.
(144)
Prin urmare, argumentul anterior privind o potențială creștere a concurenței din partea produselor din aval din afara UE nu poate justifica neinstituirea măsurilor antidumping.
3.4. Deficitul de aprovizionare
(145)
Mai mulți utilizatori au afirmat că, după PA exista deja un deficit de aprovizionare pe piața Uniunii și că instituirea de măsuri antidumping ar agrava această situație, deoarece ar duce la importuri reduse din RPC, în timp ce aceste importuri sunt necesare în contextul cererii puternice și în creștere.
(146)
Reclamanții au recunoscut că există un blocaj în aprovizionarea cu anumite grupuri de produse fabricate de industria din Uniune, însă l-au considerat temporar, datorat deficitului de stoc care a urmat după redresarea pieței în urma crizei economice. De asemenea, au afirmat că industria din Uniune ar putea să realizeze creșterea viitoare a cererii, prezisă de industriile din aval ale UE, îndeosebi prin folosirea capacității lor neutilizate care ar putea fi ușor redemarată, a ameliorărilor tehnologice suplimentare și a reconstrucției furnalelor, în cazul în care ar fi restabilite niveluri normale de rentabilitate.
(147)
În acest sens, ar trebui menționat în primul rând că scopul măsurilor antidumping este acela de a evita ca practicile comerciale neloiale să aibă un efect prejudiciabil asupra industriei din Uniune și de a restabili o situație de concurență efectivă pe piața UE, nu de a împiedica importurile. Prin urmare, deși nivelurile prețurilor din UE ale produsului în cauză originar din RPC ar crește, cel mai probabil, în urma instituirii de măsuri antidumping, măsurile propuse nu sunt de așa natură încât să închidă piața Uniunii pentru producătorii-exportatori din RPC și, prin urmare, vor permite prezența continuă a importurilor produsului în cauză din RPC pe piața Uniunii.
(148)
În ceea ce privește abilitatea industriei din Uniune de a compensa orice diminuare potențială în furnizarea de fibre de sticlă chineze, ar trebui să se remarce faptul că nivelul actual al utilizării capacității de către industria din Uniune pare să asigure faptul că cererea pieței ar putea fi satisfăcută în întregime. Într-adevăr, chiar toate cele 116 413 de tone de importuri chineze de fibre de sticlă pe parcursul PA ar putea, teoretic, să fie completate de capacitatea neutilizată a industriei din Uniune, care a fost estimată la aproape 200 000 de tone pe parcursul PA.
(149)
Ținând cont de cele de mai sus, se poate concluziona în mod provizoriu că problema unui potențial deficit de aprovizionare poate fi rezolvată prin extinderea utilizării capacității industriei din Uniune, prin alte importuri, precum și prin importurile din RPC care nu fac obiectul unui dumping ale produsului în cauză.
4. Concluzie privind interesul Uniunii
(150)
În concluzie, se așteaptă ca instituirea de măsuri asupra importurilor de produs în cauză care fac obiectul unui dumping din RPC să ofere o șansă industriei din Uniune de a-și îmbunătăți situația prin creșterea volumelor de vânzări, a prețurilor de vânzare și a cotei de piață. Cu toate că este posibil să se producă unele efecte negative sub forma creșterii costurilor pentru anumiți utilizatori, acestea pot fi compensate cu ajutorul beneficiilor preconizate pentru producători și furnizorii acestora.
(151)
Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că, după analizarea avantajelor și dezavantajelor, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor produsului în cauză originar din RPC. Totuși, această evaluare preliminară poate avea nevoie de o analiză suplimentară atentă, în urma observațiilor părților interesate.
G. MĂSURILE ANTIDUMPING PROVIZORII
(152)
Având în vedere concluziile la care s-a ajuns cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii asupra importurilor produsului în cauză originar din Republica Populară Chineză, pentru a preveni și alte prejudicii cauzate industriei din Uniune de către importurile care fac obiectul unui dumping.
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(153)
Măsurile provizorii asupra importurilor originare din RPC ar trebui să fie instituite la un nivel suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marja de dumping constatată. Pentru a calcula valoarea taxei necesare pentru eliminarea efectelor practicilor de dumping prejudiciabile, se consideră că măsurile ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile de producție și să obțină, în ansamblu, înainte de impozitare, profitul pe care l-ar putea obține, în mod rezonabil, în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping.
(154)
Industria din Uniune a susținut că, pentru determinarea nivelului de eliminare a prejudiciului, ar trebui utilizat un profit țintă cuprins între 12 % și 15 %. Cu toate acestea, elementele de probă furnizate până la momentul actual nu arată în mod convingător că un astfel de nivel al profitului este minimul necesar pentru a asigura activitatea comercială viabilă a industriei din Uniune în acest sector comercial. În absența unor elemente de probă solide care să vină în sprijinul unui nivel mai mare al profitului vizat, s-a considerat provizoriu că un profit țintă de 5 % ar părea potrivit pentru determinarea nivelului de eliminare a prejudiciului.
(155)
Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost stabilit prin deducerea marjei reale de profit din prețul franco fabrică și prin adăugarea la pragul de rentabilitate astfel calculat, la care nu s-ar înregistra pierderi, a marjei profitului țintă menționate mai sus.
(156)
Drept rezultat, au fost stabilite provizoriu următoarele niveluri de eliminare a prejudiciului:
Societatea
Nivelul de eliminare a prejudiciului
New Changhai Group
61,4 %
Alte societăți cooperante
104,2 %
Altele
104,2 %
2. Măsurile provizorii
(157)
Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor produsului în cauză originar din RPC, la cel mai scăzut nivel al marjei de dumping și al nivelului de eliminare a prejudiciului constatate, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe, care reprezintă, în toate cazurile, marja de dumping.
(158)
Dat fiind nivelul foarte ridicat de cooperare al producătorilor-exportatori chinezi, nivelul taxei provizorii pentru producătorii-exportatori cooperanți cărora nu li s-a acordat tratament sau examinare individual(ă) și pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat este același. Pe baza celor de mai sus, nivelurile propuse ale taxei sunt:
Societatea
Taxa provizorie
New Changhai Group
8,5 %
Alte societăți cooperante
43,6 %
Toate celelalte societăți
43,6 %
(159)
Nivelurile taxei antidumping pentru fiecare societate în parte, specificate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor din cadrul prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților respective, în cursul anchetei. Aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză fabricate de societățile și, prin urmare, de entitățile juridice specifice, menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific, cu nume și adresă, în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și sunt supuse nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(160)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (4) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei antidumping.
(161)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei pentru toate celelalte societăți ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.
H. DISPOZIȚIE FINALĂ
(162)
În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În afară de aceasta, trebuie să se precizeze că concluziile privind instituirea de taxe adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricăror măsuri definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
1. Se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de fire tăiate din fibră de sticlă, având o lungime de maximum 50 mm; semitort din fibră de sticlă, cu excepția semitorturilor din fibră de sticlă care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la ardere de mai mult de 3 % (astfel cum prevede standardul ISO 1887); fire de filamente din fibră de sticlă, cu excepția firelor care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la ardere de mai mult de 3 % (astfel cum prevede standardul ISO 1887); și covorașe făcute din filamente din fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din vată de sticlă care se încadrează în prezent la codurile ex 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 și ex 7019 31 00 (coduri TARIC 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 și 7019310099) și care sunt originare din Republica Populară Chineză.
2. Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil prețului net franco-frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, al produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile menționate în continuare, se stabilește după cum urmează:
Societatea
Taxa antidumping (%)
Codul adițional TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. și Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Toate celelalte societăți
43,6
A999
3. Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
4. În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot cere dezvăluirea detaliilor cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot face cunoscute în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru o audiere din partea Comisiei în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
În temeiul articolului 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot transmite observații referitoare la aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării în vigoare a acestuia.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 15 septembrie 2010.