РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 492/2010 НА СЪВЕТА
от 3 юни 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат с произход от Китайската народна република и Индонезия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, внесено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. ДЕЙСТВАЩИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕО) № 435/2004 (2) от 8 март 2004 г. Съветът наложи след антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат с произход от Китайската народна република („Китай“) и Индонезия (заедно „разглежданите държави“).
2. НАСТОЯЩО РАЗСЛЕДВАНЕ
2.1. ИСКАНЕ ЗА ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ
(2)
Искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките е подадено на 11 декември 2008 г. от Productos Aditivos S.A., единственият производител на натриев цикламат от Съюза.
(3)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
2.2. ЗАПОЧВАНЕ НА ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ
(4)
След като установи след консултации с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките, на 10 март 2009 г. Комисията започна разследване съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент с публикуването на известие в Официален вестник на Европейския съюз (3) („известието за започване“).
2.3. РАЗСЛЕДВАН ПЕРИОД
(5)
Разследването на вероятността да се повторят дъмпингът и вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2008 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността да продължи или да се повтори вредата, обхвана периода от 1 януари 2005 г. до края на РПП („разглежданият период“).
3. СТРАНИ, ЗАСЕГНАТИ ОТ НАСТОЯЩОТО РАЗСЛЕДВАНЕ
(6)
Комисията официално уведоми представилия искането производител от Съюза, известните вносители, доставчици и ползватели, известните производители износители в Китай и Индонезия и властите на разглежданите държави за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките.
(7)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в рамките на сроковете, определени в известието за започване, но никоя от тях не отправи такова искане до Комисията.
(8)
Комисията изпрати въпросници до всички известни производители износители в Китай и Индонезия. Две дружества от Китай - и двете принадлежащи към базираната в Хонконг група Rainbow Rich Industrial Ltd., и две дружества от Индонезия изразиха готовност да окажат съдействие и отговориха на въпросника, отнасящ се до дъмпинга.
(9)
Двама други китайски производители - Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited и Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited - заявиха своя интерес. Първоначалното разследване установи, че тези дружества не са извършвали дъмпинг на пазара на Съюза. В резултат на това Fang Da Food Additive (Shenzhen) и Fang Da Food Additive (Yan Quan) не са предмет на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките.
4. ПРОВЕРКА НА ПОЛУЧЕНАТА ИНФОРМАЦИЯ
(10)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на определянето на риска от продължаване или повторение на дъмпинга и вредата от него, както и за анализа на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
4.1.
ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ В КИТАЙСКАТА НАРОДНА РЕПУБЛИКА:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen,
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing,
-
и свързаното дружество Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hong Kong).
4.2.
ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ В ИНДОНЕЗИЯ:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
ПРОИЗВОДИТЕЛ ОТ ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА:
-
Productos Aditivos S.A., Испания.
4.4.
НЕСВЪРЗАН ВНОСИТЕЛ/ТЪРГОВЕЦ:
-
Beneo Palatinit GmbH, Германия.
4.5.
ПОЛЗВАТЕЛ:
-
Schweppes International Ltd., Нидерландия.
5. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(11)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е предвидено да се препоръча налагането на антидъмпингови мита върху вноса на натриев цикламат с произход от Китай и Индонезия.
(12)
В съответствие с разпоредбите на основния регламент на страните беше даден срок, в който да направят своите коментари след това разгласяване.
(13)
Представените от страните устни и писмени коментари бяха разгледани и, когато това бе счетено за подходящо, окончателните констатации бяха съответно изменени.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(14)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, т.е. натриев цикламат („НЦ“) с произход от Китай и Индонезия („разглежданият продукт“), понастоящем попадащ под код по КН ex 2929 90 00.
(15)
Както е установено при първоначалното разследване и потвърдено от настоящото преразглеждане, натриевият цикламат е използван като хранителна добавка основен продукт, разрешен в Европейския съюз и в много други страни като подсладител за нискокалорични и диетични храни и напитки. Той се използва широко като добавка от хранително-вкусовата промишленост, както и от производителите на нискокалорични и диетични трапезни подсладители. Малки количества се използват и от фармацевтичната промишленост.
2. СХОДЕН ПРОДУКТ
(16)
Както и при първоначалното разследване, беше установено, че разглежданият продукт, произведен в Китай и Индонезия и продаден на Съюза, е идентичен по отношение на физическите и химическите характеристики и употребата с продукта, произвеждан и продаван от заявителя на пазара на Съюза, или с произвеждания и продаван на вътрешния пазар в Индонезия продукт, която също така служи като държава аналог с цел установяване на нормалната стойност по отношение на Китай.
(17)
Следователно всички тези продукти се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
1. ПРЕДВАРИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ
(18)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено дали в момента има дъмпинг и, ако това е така, дали има вероятност изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повторение на дъмпинга. Следва да се припомни, че, в контекста на разследванията по посочения член третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТУПИ“), не е предмет на преразглеждане.
(19)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент в случаите, когато обстоятелствата остават непроменени, се използва същата обща методология както при първоначалното разследване. За да се установи вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга, в съответствие със стандартната практика бе направена представителна извадка от сделките, като бяха взети данни за четири месеца, всеки от които беше последният месец от тримесечие, в рамките на РПП. Резултатът беше проверен посредством анализиране и на някои други сделки. Нито един стопански субект не възрази срещу този подход.
(20)
Данните на Евростат показаха, че по време на РПП между 3 000 и 5 000 тона от разглеждания продукт са били внесени в Съюза. Сред тях повече от 90 % идват от Китай, а останалата част - от Индонезия. На практика няма регистриран внос от други държави.
2. ДЪМПИНГОВ ВНОС ПО ВРЕМЕ НА РАЗСЛЕДВАНИЯ ПЕРИОД
2.1. КИТАЙСКА НАРОДНА РЕПУБЛИКА
2.1.1. Държава аналог
(21)
С изключение на онези дружества, на които при първоначалното разследване бе предоставено ТУПИ, нормалната стойност за Китай бе определена в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(22)
При предишното разследване Индонезия бе използвана като подходяща държава с пазарна икономика с цел определяне на нормалната стойност по отношение на Китай.
(23)
Този избор бе предложен от Комисията в известието за започване и нито една от заинтересованите страни не е възразила срещу него в определения за тази цел срок.
(24)
Цените в Индонезия са били счетени за разумен заместител на цените в Китай, тъй като Индонезия разполага с конкурентоспособен вътрешен пазар, отчитащ ръст на вноса от Китай и на който работят най-малко шестима производители. Освен това се оказва, че продуктът, предмет на разследването, се произвежда само в Съюза, Китай и Индонезия. В хода на настоящото разследване не са представени доказателства за противното.
(25)
На горното основание Индонезия е използвана като държава аналог с пазарна икономика за целите на настоящото преразглеждане.
2.1.2. Съдействащи производители износители от Китай
2.1.2.1. Предварителни бележки
(26)
Както е посочено в съображение 8, двама производители, принадлежащи към една и съща базирана в Хонконг група, а именно „Rainbow Rich Industries“, оказаха съдействие при настоящото преразглеждане. Те представляват повече от половината от износа за Съюза по време на РПП. Без да се държи сметка за производството и обема на продажбите на дружествата, които не са предмет на процедурата, съдействащите производители представляват повече от три четвърти от общото китайско производство и почти половината от неговия капацитет. Представителността по отношение на износа за Съюза е повече от 80 %. Предвид равнището на оказаното съдействие, подробната информация, получена от съдействащите износители, беше използвана като източник за оценка на вероятността от продължаване или възобновяване на вредоносния дъмпинг от Китай.
(27)
Едно от съдействащите дружества, Golden Time Enterprises (Shenzhen), е изнесло значителни количества за Съюза по време на РПП, докато родственото му дружество, Jintian Enterprises (Nanjing), не е изнасяло за ЕС след налагането на мерките. Данните, събрани по време на проверката на място на дружеството, което не е извършвало износ - Jintian Enterprises (Nanjing), обаче позволиха по-обстоен поглед към китайския вътрешен пазар, където дружеството държи значителна част от пазарния дял и от инсталираните производствени мощности.
(28)
По време на разследването едно китайско дружество изрази твърдението, че редовно са били провеждани работни срещи на основните местни производители за определяне на референтна цена за вътрешния китайски пазар. Като се има предвид господстващото положение на тези производители, въпросните договорености изглежда успешно поддържат китайските цени на вътрешния пазар на относително високо ниво.
2.1.2.2. Нормална стойност
(29)
Нормалната стойност по отношение на Golden Time Enterprises (Shenzhen) бе изчислена като среднопретеглената цена от всички вътрешни продажби, извършени по време на РПП, платена или подлежаща на плащане от независими клиенти, на продукт от въпросния вид.
2.1.2.3. Експортна цена
(30)
Експортната цена за Съюза на Golden Time Enterprises (Shenzhen) бе съответно коригираната цена, действително платена или подлежаща на плащане при продажба на продукта за износ в ЕС.
2.1.2.4. Сравнение на цените
(31)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за всеки вид от разглеждания продукт на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите във факторите, за които се твърдеше и се доказа, че влияят върху цените и тяхната сравнимост. Направени бяха корекции по отношение на разходите за презокеански и вътрешни превози на товари, застраховане, кредити, обработване и опаковане.
2.1.2.5. Дъмпингов марж
(32)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж бе определен по вид на продукта въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглените експортни цени при същото равнище на търговия. Това сравнение показа наличието на дъмпинг по време на РПП на значително по-високо ниво, отколкото при първоначалното разследване. Среднопретегленият дъмпингов марж за Golden Time Enterprises, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, е бил над 30 %.
2.1.3. Други китайски производители износители
2.1.3.1. Предварителни бележки
(33)
Остатъчният внос от Китай възлиза на по-малко от 5 % от потреблението в Съюза.
(34)
Комисията направи своите заключения относно останалите китайски производители износители въз основа на данните, събрани в хода на разследването, както и въз основа на официалните статистически данни на Евростат.
2.1.3.2. Нормална стойност
(35)
Нормалната стойност по отношение на несъдействащите китайски износители беше определена като среднопретеглената цена от продажбите на вътрешния пазар на съдействащите индонезийски производители, извършени на независими клиенти.
2.1.3.3. Експортна цена
(36)
Експортната цена по отношение на несъдействащите китайски износители бе определена въз основа на наличните данни в съответствие с член 18 от основния регламент. При липсата на друга по-надеждна информация това бе направено въз основа на средната CIF цена на границата на Съюза, получена от статистическите данни на Евростат за вноса по време на РПП.
2.1.3.4. Сравнение на цените
(37)
Установената среднопретеглена експортна цена по отношение на останалите китайски износители бе сравнена със среднопретеглената нормална стойност на проверените индонезийски производители на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия.
(38)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха надлежно взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. За целта бяха направени корекции, отчитащи разходите за презокеански и вътрешни товарни превози, застраховки, обработка и опаковане. При липсата на по-надеждна информация корекциите се основаваха на проверените разходи на съдействащия китайски износител.
2.1.3.5. Дъмпингов марж
(39)
Дъмпинговият марж бе изчислен като разликата, с която нормалната стойност, както е изчислена в съображение 35, надвишава експортната цена, както е установена в съображение 36. Така получените резултати сочат несъмнено продължаване на дъмпинговите практики през периода на валидност на мерките с дъмпингов марж от над 5 %.
2.1.4. Заключения за дъмпинг от страна на Китай
(40)
С оглед на горепосоченото се налага изводът, че дъмпингът от страна на Китай е продължил и по време на периода на прилагане на мерките.
2.2. ИНДОНЕЗИЯ
2.2.1. Предварителни бележки
(41)
Както е посочено в съображение 8, двама производители оказаха съдействие при настоящото преразглеждане, а именно PT Golden Sari и PT Tunggak Waru Semi. Представителността им по отношение на износа за Съюза е била между 40 и 60 % през РПП (4).
(42)
Данните, събрани от Комисията, разкриха, че има поне още четирима производители на разглеждания продукт в Индонезия. Според тези данни съдействащите производители съставляват около една трета от общото производство и капацитета на Индонезия. Поради това съдействието от страна на Индонезия в рамките на настоящото преразглеждане е било на ниско ниво.
(43)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 18 от основния регламент информацията за цените на вътрешния пазар, експортните цени за други държави, производството и капацитета на Индонезия по отношение на неоказващите съдействие индонезийски производители износители се основава на най-добрите налични данни, включително жалбата и публично достъпната информация. Съответните индонезийски власти са били уведомени за прилагането на член 18, както и за причините за това. Индонезийските власти не представиха никакви коментари в това отношение.
(44)
Само единият от двамата съдействащи износители - PT Golden Sari - е изнасял за Съюза по време на РПП. Макар по отношение на PT Tunggak Waru Semi да не можа да бъде установен дъмпингов марж, понеже това дружество не е изнасяло за Съюза по време на РПП, неговите данни все пак бяха използвани за получаване на информация, inter alia, за производството, капацитета и износа за трети пазари, позволяваща по-обстоен поглед върху индонезийския вътрешен пазар и експортен пазар.
2.2.2. Съдействащи индонезийски производители износители
2.2.2.1. Нормална стойност
(45)
Нормалната стойност по отношение на PT Golden Sari бе изчислена като среднопретеглената цена от всички продажби на вътрешния пазар, извършени по време на РПП, платена или подлежаща на плащане от независими клиенти, на продукт от въпросния вид.
2.2.2.2. Експортна цена
(46)
Експортната цена за PT Golden Sari бе установена въз основа на действително платените или подлежащи на плащане експортни цени по време на РПП от независими клиенти в Съюза.
2.2.2.3. Сравнение на цените
(47)
Среднопретеглената нормална стойност бе съпоставена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт в Съюза на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия.
(48)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха надлежно взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В тази връзка бяха направени корекции по отношение на разходите за международен превоз на товари, застраховка, вътрешен превоз на товари, опаковане и кредити.
2.2.2.4. Дъмпингов марж
(49)
Сравнението на нормалната стойност и експортната цена показа, че по време на РПП не е имало дъмпинг от страна на дружеството PT Golden Sari.
2.2.3. Други индонезийски производители износители
2.2.3.1. Предварителни бележки
(50)
Както бе споменато в съображение 43, поради ниското ниво на съдействие от страна на Индонезия дъмпинговият марж на неоказващите съдействие износители беше определен в съответствие с член 18 от основния регламент, т.е. въз основа на наличните данни.
2.2.3.2. Нормална стойност
(51)
Нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглената нормална стойност, която е била изчислена за двамата съдействащи производители.
2.2.3.3. Експортна цена
(52)
При липсата на друга по-надеждна информация експортната цена за несъдействащите индонезийски износители бе определена въз основа на средната цена CIF на границата на Съюза, получена от статистическите данни на Евростат за вноса по време на РПП.
2.2.3.4. Сравнение на цените
(53)
Така получената по отношение на Индонезия среднопретеглена експортна цена за Съюза бе съпоставена на ниво франко завод със среднопретеглената нормална стойност, установена по отношение на съдействащите индонезийски производители.
(54)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В тази връзка бяха направени корекции по отношение на разходите за международен превоз на товари, застраховане, вътрешен превоз на товари, обработване, опаковане и кредити.
2.2.3.5. Дъмпингов марж
(55)
Сравнението на нормалната стойност и експортната цена, както е установена по-горе, показа наличието на дъмпинг. Установеният дъмпингов марж, като процент от цената CIF на границата на Съюза, доближаваше 30 %.
2.2.4. Заключения за дъмпинг от страна на Индонезия
(56)
С оглед на гореизложеното се налага изводът, че дъмпингът от страна на значителна част от индонезийските производители е продължил и по време на периода на прилагане на мерките.
3. РАЗВИТИЕ НА ВНОСА, В СЛУЧАЙ ЧЕ МЕРКИТЕ БЪДАТ ОТМЕНЕНИ
(57)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе разгледан въпросът, дали има вероятност дъмпингът да се повтори след евентуално изтичане на срока на действие на мерките, които в момента са в сила срещу Китай и Индонезия.
(58)
За да се установи дали има вероятност дъмпингът да се повтори, в случай че мерките бъдат отменени, Комисията разгледа наличната информация относно ситуацията, в която се намират износителите и пазарните условия. Анализът се основаваше предимно на информацията, предоставена в отговорите на въпросника от съдействащите производители и проверена по време на посещенията за проверка на място. Използвани бяха и други източници на информация, като например статистическите данни на Евростат за вноса и официалните статистически данни на разглежданите държави за износа и пазара.
3.1. КИТАЙ
3.1.1. Предварителни бележки
(59)
Както е посочено в съображение 26, съдействащите производители съставляваха повече от три четвърти от китайското производство по време на РПП. Тъй като нивото на съдействие е високо, бе решено, че надеждна информация относно износа на разглеждания продукт за Съюза по време на РПП може да бъде събирана директно от производителя износител. Като цяло данните за вътрешния китайски пазар бяха събрани и от двамата проверени производители.
(60)
Следва да се припомни, че разследването показа, че дъмпингът от страна на китайските дружества, засегнати от настоящото преразглеждане, продължи на ниво, което е значително по-високо от установеното при първоначалното разследване.
3.1.2. Неизползван капацитет и складови наличности
(61)
Според данните, събрани от Комисията по време на разследването, свободно наличните производствени мощности, с които разполагат дружествата, предмет на настоящото преразглеждане в Китай, многократно превишават размера на пазара на Съюза. Разследването показа, че вътрешното потребление в Китай не би било в състояние да поеме в съществена степен този допълнителен капацитет.
(62)
Един китайски производител изтъкна, че има намерение да намали значително производствените си мощности след РПП. Въпреки това не бяха представени конкретни доказателства в това отношение. Дори ако това би могло теоретично да доведе до намаляване на китайския капацитет, то все пак би създало стимул за останалата част от китайските производители да увеличат използването на свободно достъпния си капацитет, за да попълнят дефицита, който би се появил в износа на Китай.
(63)
Освен това способността на други пазари на трети държави да поемат значителни допълнителни обеми на вноса от Китай е ограничена. Да започнем с това, че няколко големи държави не внасят разглеждания продукт поради регулаторни причини (inter alia САЩ, Индия, Япония, Мексико, Южна Корея, целия Близък изток). Освен това, според информацията, събрана по време на разследването, няма вероятност останалите крупни пазари на натриев цикламат (Южна Америка, Южна Африка и Азия) да отбележат значителен ръст през следващите години. Поради това пазарът на Съюза ще остане ключов излаз за продукта, привлекателен не само заради размерите си, но и поради наличието на добре известни и добре установени канали за дистрибуция за внос на продукта.
(64)
Накрая бе разгледан въпросът, дали неизползваният капацитет може да бъде мобилизиран за производството на други продукти в рамките на разглежданите дружества. Няма вероятност обаче това да се случи, тъй като проверените производители не произвеждат нито един друг продукт в значителни количества, а и няма доказателства, че други китайски производители на натриев цикламат лесно могат да преминат към производството на други продукти.
(65)
Гореизложеното сочи, че има вероятност големите обеми на износ от Китай за Съюза да продължат, в случай че мерките бъдат отменени.
3.1.3. Връзка между цените в Съюза и цените на вътрешния китайски пазар
(66)
Комисията констатира, че големите обеми на вноса от Китай са реализирани в рамките на Съюза при цени, които са по-ниски от цените на вътрешния китайски пазар. Продажните цени на този внос, предвид тяхното ниво и пазарния дял на китайския дъмпингов внос, трябва да се разглеждат като референтна цена в Съюза: други китайски износители, желаещи да навлязат на пазара със значителни количества, по всяка вероятност ще се присъединят към тези ниски цени, като по този начин ще участват в дъмпинга.
3.1.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените на китайския вътрешен пазар
(67)
Комисията сравни проверените китайски експортни цени за трети държави с проверената цена на китайския вътрешен пазар, с оглед на по-нататъшен анализ на ценовото поведение на китайските износители, в случай че действието на мерките бъде прекратено.
(68)
Беше установено, че експортните цени за трети държави са били неизменно по-ниски от цените на вътрешния пазар и в съответствие с експортните цени за ЕС, което очертава един модел на дъмпингово поведение, което изглежда е от структурно естество в този сектор в Китай.
3.1.5. Връзка между експортните цени за трети държави и равнището на цените в Съюза
(69)
Комисията сравни китайските експортни цени за трети държави с цените, преобладаващи в Съюза, така че да се установи дали би могъл да съществува стимул за пренасочване на износа за Съюза в случай на прекратяване на мерките.
(70)
Китайските експортни цени за трети държави като цяло бяха в съответствие с равнището на цените в Съюза. Това потвърждава, че няма вероятност китайските износители да пренасочат износа от ЕС към други пазари.
3.1.6. Заключения относно Китай
(71)
Оценката на гореспоменатите фактори показва, че износителите, засегнати от преразглеждането, са продължили да изнасят в Съюза твърде големи количества от разглеждания продукт на дъмпингови цени. Китайският износ за други трети държави също се осъществява на дъмпингови цени, което очертава един структурен модел на дъмпингово поведение. Китайските цени на вътрешния пазар са високи и няма индикации, че ще намалеят в обозримо бъдеще. Следователно, поради големия свободно достъпен капацитет на китайските износители, липсата на други значими възможности за реализация на този капацитет и привлекателността на пазара на ЕС, има стимул за китайските производители износители да насочат дори по-големи обеми на дъмпингови цени към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(72)
След разглеждане на данните и информацията по-горе се стигна до заключението, че има вероятност дъмпингът от Китай да продължи или да се повтори, ако се допусне мерките да отпаднат.
3.2. ИНДОНЕЗИЯ
3.2.1. Предварителни бележки
(73)
Както бе разяснено в съображение 42, съдействащите производители представляваха само малка част от индонезийското производство и капацитет и поради това бе приложен член 18.
(74)
Следва също така да се припомни, че разследването стигна до заключението, че дъмпингът от страна на Индонезия продължи през РПП в лицето на несъдействащите производители.
3.2.2. Неизползван капацитет и складови наличности
(75)
По време на преразглеждането бе установено, че общият свободно наличен капацитет в Индонезия е повече от три четвърти от размера на пазара на Съюза. Дори ако трябваше да бъде изключен съдействащият износител, останалият свободен капацитет щеше да продължи да отговаря на почти половината от пазара на Съюза. Официалната индонезийска статистика сочи, че изглежда индонезийските производители губят пазарни дялове на фона на агресивната ценова политика на китайските конкуренти както на вътрешния, така и на международния пазар. Ето защо има вероятност свободно наличният капацитет на Индонезия да нарасне още повече в близко бъдеще.
(76)
Беше разгледан въпросът, дали общият свободно наличен капацитет в Индонезия може да бъде усвоен от продажби за трети държави, но според заключението, направено в съображение 63, не се предвижда пазарите на трети държави да поемат значителна част от наличния неизползван капацитет. Също така беше разгледан въпросът, дали неизползваният капацитет може да бъде усвоен от продажби на вътрешния пазар. Както бе посочено по-горе обаче, според индонезийските официални данни пазарният дял на индонезийските производители на вътрешния пазар в момента се свива под натиска на китайския внос. На последно място бе разгледана възможността за пренасочване на производството към други подобни продукти; по същата причина като изложената в съображение 64 няма вероятност неизползваният капацитет да може да бъде използван по този начин.
(77)
В заключение, големият (и растящ) наличен капацитет в Индонезия вероятно ще бъде насочен в значителна степен към Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
3.2.3. Връзка между цените в Съюза и цените на индонезийския вътрешен пазар
(78)
Цените на индонезийския вътрешен пазар са по-високи от цените на пазара на Съюза, независимо от нарастващия натиск, упражняван от китайския износ на индонезийския пазар. Предвид ниските равнища на цените на китайския внос в Съюза за такъв по-скоро хомогенен продукт, тези цени евентуално ще бъдат референтната цена, с която индонезийските износители по всяка вероятност ще се съобразят, като по този начин ще вземат участие в дъмпинга, в случай че мерките отпаднат. Това съображение е приложимо както спрямо съдействащите, така и спрямо несъдействащите износители.
(79)
Ако мерките бъдат прекратени само по отношение на Индонезия, но не и по отношение на Китай, това би направило пазара на Съюза дори по-привлекателен за индонезийските производители от гледна точка на цените. Всъщност без антидъмпингови мита те ще бъдат в състояние да увеличат цените им, за да се възползват от антидъмпинговите мита, които китайските износители все още са длъжни да плащат. Следва да се добави, че при подобен сценарий по отношение на равнищата на цените и ценовите разлики между китайските и индонезийските износители, на които бяхме свидетели по време на първоначалното разследване, последните изнесоха значителни обеми към ЕС.
(80)
Накрая следва също да се отбележи, че индонезийският износ за ЕС показва трайна тенденция на спад след налагането на мерките, което би затвърдило извода, че индонезийските износители не са в състояние или не желаят да продават значителни количества на пазара на ЕС на недъмпингови цени.
3.2.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените на индонезийския вътрешен пазар
(81)
По отношение на съдействалите производители износители беше установено, че техните проверени експортни цени за трети държави са по-високи от цените на индонезийския вътрешен пазар.
(82)
По отношение на несъдействащите износители бе невъзможно да бъдат получени индивидуални данни в хода на разследването. Наличните официални индонезийски статистически данни относно средните експортни цени на целия индонезийски износ изглеждат неточни в абсолютно изражение, чувствително превишавайки експортните цени. Въпреки това от същата тази статистика може да се заключи и че експортните цени за трети държави изглежда са по-ниски от експортните цени към Съюза. Това би означавало, че - поне по отношение на една значителна част от индонезийския износ за трети държави - те също са били дъмпингови. При всички обстоятелства индонезийските статистически данни за износа свидетелстват за рязко намаление на изнесените обеми, откроявайки факта, че при сегашните равнища на цените индонезийските износители страдат от китайската конкуренция.
3.2.5. Връзка между експортните цени за трети държави и цените в Съюза
(83)
При съдействащия производител експортните цени за трети държави в общия случай се оказаха по-високи от равнищата на цените в Съюза. Въпреки това, по отношение на останалата част от индонезийските производители, наличните официални индонезийски статистически данни сочат точно противоположната картина. Това показва, че при съществена част от индонезийските износители съществуват дъмпингови практики и при износа за трети държави.
(84)
Тази ценова разлика между експортните цени за Съюза и експортните цени за останалата част от света подчертава обстоятелството, че индонезийските износители имат стимул да отклоняват износа към Съюза. Това заключение ще се затвърди още повече, ако бъде разрешено да отпаднат мерките, наложени върху вноса с произход от Китай.
3.2.6. Заключения относно Индонезия
(85)
Оценката на горните фактори показва, че индонезийският износ е бил извършван в значителна степен на дъмпингови цени на пазара в Съюза и на пазарите на трети държави, което очертава един структурен модел на дъмпингово поведение. Поради големия свободно достъпен капацитет на индонезийските износители, липсата на други значими възможности за реализация на този капацитет и привлекателността на пазара на ЕС, следователно има стимул за индонезийските производители износители да насочат големи обеми на дъмпингови цени към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(86)
След разглеждане на данните и информацията по-горе се стигна до заключението, че има вероятност дъмпингът от Индонезия да продължи или да се повтори, ако се допусне мерките да отпаднат.
4. КОМЕНТАРИ СЛЕД РАЗГЛАСЯВАНЕТО
(87)
Индонезийските власти не реагираха по никакъв начин в указания срок на уведомлението, че член 18 може да бъде приложен спрямо неоказалите съдействие производители. След разгласяването обаче индонезийските власти, а също и един от съдействалите индонезийски производители заявиха, че двамата индонезийски производители, оказали съдействие, представляват значителен сегмент от индонезийската промишленост. Страните заявиха, че в резултат на това степента на съдействие от страна на Индонезия следва да се разглежда като значителна и член 18 не следва да се приложи. Освен това споменатите по-горе страни заявиха, че тъй като няколко индонезийски производители не са осъществили износ за Съюза по време на РПП, те не са били в състояние да окажат съдействие. И накрая бе заявено, че, тъй като един от съдействащите производители представлява изключително голяма част от индонезийския износ, тези съдействащи производители следва да се разглеждат като представителни за него и че обстоятелството, че не е установено участието на това дружество в дъмпингови практики, следва да доведе до прекратяване действието на мерките спрямо Индонезия.
(88)
Следва да се поясни, че член 18 не е бил приложен спрямо съдействащите производители, чиито данни са били изцяло взети предвид по време на разследването. Що се отнася до прилагането на член 18 спрямо останалите индонезийски производители, следва, че при липсата на информация от тези страни службите на Комисията нямат друг избор, освен да се доверят на най-добрите налични факти. Следва да се припомни, че с цел да се оцени вероятността от продължаване и/или повторение на дъмпинга при преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките, службите на Комисията също оценяват определени елементи, отнасящи се до състоянието на цялата промишленост на държавата износител, като например националния капацитет, производство и цени, износ за трети държави.
(89)
Тъй като индонезийските производствени дружества, които не са оказали съдействие, представляват съществен дял от индонезийската промишленост от гледна точка на износа за Съюза, а също и от гледна точка на производството и износа за трети държави, Комисията потвърждава прилагането на член 18 по отношение на неоказалите съдействие индонезийски производители, както е посочено в съображение 43.
(90)
Що се отнася до искането за отмяна на мерките, наложени върху индонезийския износ, следва да се отбележи, че индонезийските власти не представиха данни, които евентуално да променят заключението на Комисията относно представителността на съдействащия износител, който съответства на 40-60 % от общия индонезийски износ по време на РПП, както се посочва в съображение 41. Поради тази причина съдействащият износител, за който бе установено, че не е участвал в дъмпингови практики, не можа да бъде разглеждан като представителен за целия индонезийски износ. Останалата част от индонезийския износ е била осъществявана на дъмпингови цени, както се посочва в съображение 55. Поради това се потвърждава изводът, че дъмпингът от страна на тази част от индонезийския износ е продължил. Освен това непродължаването на дъмпинга само по себе си не е достатъчна причина за прекратяване на антидъмпинговите мерки, в случай че бъде установена вероятност от повторението му, какъвто е случаят с настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. В заключение, искането за прекратяване на мерките, основаващо се на липсата на дъмпинг от страна на съдействащия индонезийски износител, не би могло да се приеме.
(91)
Индонезийските власти и един съдействащ индонезийски производител също поискаха напълно да бъдат разгласени цифровите данни за общия индонезийски износ за Съюза. Следва обаче да се припомни, че индексирането на въпросните данни (вж. бележката към съображение 41) беше необходимо, за да се защити индонезийският производител износител от разгласяване на чувствителни данни за неговата стопанска дейност. Малките размери на пазара и ограниченият брой заинтересовани страни оправдават индексирането на тези цифрови данни. В резюме, налице е основателна причина за запазване на поверителността и поради това искането за разгласяване на цифровите данни за общия индонезийски износ за Съюза може да не се приеме.
5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОСТТА ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ И/ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(92)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че има вероятност дъмпинговият внос от двете разглеждани в настоящото преразглеждане държави да продължи, ако мерките бъдат отменени.
Г. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(93)
Натриев цикламат се произвежда в Съюза само от производителя заявител, Productos Aditivos SA. Поради това бе счетено, че това дружество съставлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
2. ПОТРЕБЛЕНИЕ НА СЪЮЗА
(94)
Данните за потреблението на Съюза се основават на кумулирания обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза съгласно статистическите данни на Евростат и на общия обем проверени продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Като се има предвид, че тези данни са получени от два източника и че продажбите на заявителя следва да се съхранят в тайна, развитието на потреблението е отчетено по-долу под формата на индекси.
(95)
През разглеждания период потреблението на НЦ в Съюза е варирало между 5 000 и 7 000 тона. То е нараснало с 6 % в периода 2005-2006 г. и с 15 % в периода 2006-2007 г. То е белязало спад от 18 % между 2007 г. и РПП.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
106
122
103
3. ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ
3.1. КУМУЛИРАНЕ
(96)
Комисията разгледа дали въздействието от дъмпинговия внос от разглежданите държави следва да се разглежда кумулативно въз основа на критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. В посочения член е предвидено, че въздействието на вноса от две или повече държави, които едновременно са предмет на антидъмпингови разследвания, следва да се оценява кумулативно, само ако се установи, че a) определеният дъмпингов марж спрямо вноса от всяка от държавите е над прага de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, и обемът на вноса от всяка държава не е незначителен, и б) кумулативната оценка на въздействието от вноса е допустима с оглед на условията за конкуренция между внасяните продукти и условията за конкуренция между внасяните продукти и сходния продукт на Съюза.
(97)
В това отношение първо беше установено, че дъмпинговият марж, определен за всяка от разглежданите държави, е по-висок от прага de minimis. Освен това обемът на дъмпинговия внос от всяка от тези държави не е незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент. Действително обемът на вноса представляваше за Китай и Индонезия около 50 % от потреблението на Съюза по време на РПП. При изчисляването на обема на вноса беше изключен недъмпинговият внос.
(98)
Разследването показа освен това, че условията на конкуренция както между дъмпинговия внос, така и между дъмпинговия внос и сходния продукт на Съюза бяха аналогични. Беше счетено, че независимо от неговия произход, натриевият цикламат, произведен/продаван от разглежданите държави, и този, който е произведен/продаван от промишлеността на Съюза, се конкурират взаимно, тъй като си приличат по отношение на техните основни характеристики, от гледна точка на потребителя са взаимно заменяеми и се разпространяват по едни и същи дистрибуторски канали. Цените, свързани с вноса от Китай, предмет на мерките, и с дъмпинговия внос от Индонезия, също бяха в един и същ диапазон. Освен това, когато бяха сравнени цените на същото ниво на търговия, беше констатирано, че тези цени подбиват цените на промишлеността на Съюза.
(99)
С оглед на горното се стигна до извода, че всички критерии, установени в член 3, параграф 4 от основния регламент, са изпълнени по отношение на вноса от Китай, предмет на мерките, и дъмпинговия внос от Индонезия и че въздействието на този внос следва да бъде оценено кумулативно.
3.2. ОБЕМ И ПАЗАРЕН ДЯЛ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС
(100)
Развитието на дъмпинговия внос от Китай и Индонезия и техните пазарни дялове през разглеждания период са, както следва:
Таблица 2
Общ обем на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
109
198
195
Таблица 3
Пазарен дял на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
103
161
189
(101)
Обемът на дъмпинговия внос, както и пазарният дял на дъмпинговия внос са почти удвоени през разглеждания период.
3.3. ДВИЖЕНИЕ И ДИНАМИКА НА ЦЕНИТЕ НА ВНОСА НА РАЗГЛЕЖДАНИЯ ПРОДУКТ
3.3.1. Движение на цените
(102)
През разглеждания период средната цена на дъмпинговия внос от разглежданите държави се движеше, както следва:
Таблица 4
Средни цени на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
103
104
99
(103)
Данните в таблица 4 произтичат от наличните статистически данни, включително от Евростат. Общата тенденция при цените на вноса в Съюза бележи увеличение до 2007 г., следвано от спад през РПП под нивото за 2005 г.
3.3.2. Подбиване на цените
(104)
За да определи подбиването на цените, Комисията използва като основа за своя анализ информацията, предоставена в хода на разследването от съдействащия производител износител в Китай. По отношение на други дружества от Китай и Индонезия, които не оказаха съдействие по случая, подбиването на цените бе установено на основата на данни от Евростат.
(105)
Подходът при изчисляването на подбиването на цените следва подхода, използван при първоначалното разследване. Цените на вноса, включително антидъмпинговите мита, на производителя износител бяха съпоставени с цените на промишлеността на Съюза въз основа на среднопретеглените стойности за продукт със същото качество през РПП. Цените на промишлеността на Съюза бяха коригирани към нивото франко завод и съпоставени с CIF цените на границата на Съюза, като бяха добавени и антидъмпинговите мита и митническите задължения. Това сравнение на цените беше направено на същото ниво на търговия, надлежно коригирано, където е необходимо, и след приспадане на намаления и отстъпки.
Таблица 5
Подбиване на цените
2008 г. (РПП)
Китай:
-
Golden Time
21,6 %
-
Други дружества
3,2 %
Индонезия:
-
Други дружества
18,7 %
4. ВНОС ОТ ДРУГИ ДЪРЖАВИ
Вносът от други трети държави по време на разглеждания период беше незначителен (по-малко от 50 тона годишно) и поради това не можеше да има влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
5. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(106)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията провери всички относими икономически фактори и параметри, оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза от 2005 г. до РПП.
(107)
За да се запази поверителността на търговските данни, се наложи информацията за състоянието на промишлеността на Съюза да бъде представена под формата на индекси.
5.1. ПРОИЗВОДСТВО, ПРОИЗВОДСТВЕН КАПАЦИТЕТ И ИЗПОЛЗВАНЕ НА КАПАЦИТЕТА
(108)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 13 % от 2005 г. до РПП. При запазен през същия период непроменен производствен капацитет използването на този капацитет бележи спад от 10 %, следвайки по този начин развитието на производството.
Таблица 6
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Производствен капацитет
100
100
100
100
Обем на производството
100
106
88
87
Използване на капацитета
100
106
88
87
5.2. ПРОДАЖБИ В СЪЮЗА
(109)
Данните в таблица 7 сочат недвусмислен спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза. Тази ситуация се задълбочава от факта, че общото потребление, както е посочено в таблица 1, е нараснало с 3 % през същия период. Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял значително между 2005 г. и РПП. Това контрастира с непрекъснатото увеличаване на пазарните дялове (вж. съображение 100) на кумулативния дъмпингов внос от Китай и Индонезия през разглеждания период. Промишлеността на Съюза действително е увеличила продажните си цени за единица продукция на фона на понижаване на обемите. В крайна сметка, въпреки увеличението на цените за единица продукция, промишлеността на Съюза e продължила да генерира загуби от продажбите си на натриев цикламат по време на РПП.
Таблица 7
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Обем на продажбите
100
93
81
72
Пазарен дял
100
88
66
70
Продажни цени за единица продукция
100
100
108
123
5.3. СКЛАДОВИ НАЛИЧНОСТИ
(110)
Равнището на складовите наличности на производителя от Съюза се е колебало значително между 2005 г. и РПП, спадайки почти наполовина през разглеждания период.
Таблица 8
Индекс
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Складова наличност (в тонове)
100
113
29
53
5.4. РЕНТАБИЛНОСТ
(111)
Въпреки отбелязаното като цяло леко подобрение, рентабилността на промишлеността на Съюза трайно се е задържала с отрицателен знак през целия разглеждан период.
5.5. ЗАЕТОСТ, ПРОИЗВОДИТЕЛНОСТ И ЗАПЛАТИ
(112)
Заетостта в промишлеността на Съюза е намаляла с 19 % през разглеждания период. Производителността на един работник (определена въз основа на броя на произведените тонове, разделен на броя на работниците) се е увеличила. Средните разходи за заетост на един работник са нараснали с 5 % през разглеждания период.
Таблица 9
Индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Заетост
100
88
91
81
Разходи за заетост на един работник
100
99
81
105
Производителност на труда (на един работник)
100
121
97
107
5.6. ИНВЕСТИЦИИ, ВЪЗВРЪЩАЕМОСТ НА ИНВЕСТИЦИИТЕ
(113)
По време на разглеждания период инвестициите са намалели почти наполовина като огледално отражение на негативното общо състояние на производителя от Съюза. Нивото на възвръщаемост на инвестициите, изразено като съотношението между нетната печалба на единствения производител от Съюза и брутната отчетна стойност на неговите дълготрайни активи, отразява тенденцията при рентабилността. То бележи рязък спад с почти 80 % през разглеждания период.
Таблица 10
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Инвестиции
100
44
7
53
Възвръщаемост на инвестициите
100
54
20
21
5.7. ПАРИЧНИ ПОТОЦИ И СПОСОБНОСТ ЗА ПРИВЛИЧАНЕ НА КАПИТАЛИ
(114)
Паричният поток на промишлеността на Съюза можеше да бъде оценен само във връзка с цялостната дейност на промишлеността на Съюза. Той е останал леко положителен през 2005 г., но се е влошил през следващия период и се е оказал отрицателен през останалата част от разглеждания период. Освен това за промишлеността на Съюза е станало по-трудно привличането на капитали поради загубите, понесени през разглеждания период.
5.8. РАЗМЕР НА ДЪМПИНГА
(115)
Дъмпингът, упражняван от двете разглеждани държави, е продължил и по време на РПП, с изключение на съдействащия индонезийски производител износител. Като се имат предвид общият обем на износа и цените на дъмпинговия внос от разглежданите държави, това влияние не може да се смята за незначително.
5.9. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ СЛЕД ПРЕДИШНИТЕ ДЪМПИНГОВИ ПРАКТИКИ
(116)
Антидъмпинговите мерки срещу вноса на натриев цикламат с произход от Китай и Индонезия бяха наложени през март 2004 г. През този период беше установено само частично възстановяване на състоянието на производителите от Съюза, както подробно е описано по-горе.
5.10. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВРЕДАТА
(117)
Присъствието на евтин внос от Китай и Индонезия е нараснало значително на пазара на Съюза. Някои показатели за вреда за промишлеността на Съюза сочат признаци на възстановяване, докато други сочат развитие в негативна посока.
(118)
Като се имат предвид влошаващото се като цяло положение на единствения производител от Съюза, както и размерът на внесените дъмпингови обеми от Китай и Индонезия и констатираното значително подбиване на цените, се счита, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
6. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ И ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
6.1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ
(119)
Както е посочено в съображение 100, кумулираните стойности на обема и пазарният дял на дъмпинговия внос от разглежданите държави почти са се удвоили през разглеждания период. И при двете разглеждани държави бе констатирано съществено подбиване на цените. Като се има предвид очевидното съвпадение по време между влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза и значителното нарастване на кумулирания дъмпингов внос от Китай и Индонезия, този внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Всъщност дъмпинговият внос от Китай и Индонезия е увеличил тяхното проникване на пазара на ЕС и е иззел значителен пазарен дял, държан преди това от производителя от Съюза.
6.2. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
(120)
Комисията анализира въпроса, дали други известни фактори, освен дъмпинговия внос, биха могли да имат отношение към продължаването на понесената от производителя от Съюза вреда, за да се увери, че евентуалната вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
6.2.1. Въздействие на недъмпинговия внос от Китай и Индонезия
(121)
Обемът на недъмпинговия внос от Китай и Индонезия непрекъснато е намалявал през разглеждания период. Съответно цените на този внос неизменно са били по-високи от тези на дъмпинговия внос. Поради тази причина недъмпинговият внос от Китай и Индонезия не е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.2.2. Резултати на експортните пазари
(122)
Експортните продажби на производителя от Съюза извън ЕС са представлявали по-малко от 25 % от общите му продажби. Противно на продажбите в Съюза, рентабилността на експортните продажби се е подобрила през разглеждания период и поради това не е могла да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.2.3. Колебания на цените на суровините
(123)
Ценовите колебания на суровините на НЦ са могли да окажат известно отрицателно въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза. Този фактор обаче не е достатъчен, за да прекъсне причинно-следствената връзка между понесената вреда и дъмпинговия внос. Последният би следвало да се повлияе от промените при цените на суровините в същото съотношение, както разходите на производителя от Съюза, тъй като те са тясно свързани с цените на петрола и карбамида.
6.2.4. Промени в моделите на потребление
(124)
Промените в моделите на потребление с появата на нови продукти на пазара не оказаха забележимо въздействие върху потреблението на НЦ. Всъщност изглежда не съществува пряка продуктова заменяемост между НЦ и тези нови продукти.
6.3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(125)
Въз основа на тези съображения бе направен изводът, че дъмпинговият внос от Китай и Индонезия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза и че тази причинно-следствена връзка не е нарушена от нито един друг фактор.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ПРЕДВИЖДАНАТА ДИНАМИКА НА ОБЕМА И ЦЕНИТЕ ВЪРХУ СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА В СЛУЧАЙ НА ОТМЯНА НА МЕРКИТЕ
(126)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше оценен вносът от държавите, предмет на настоящото преразглеждане, с цел да се установи дали съществува вероятност от продължаване на вредата.
(127)
По отношение на вероятното въздействие върху промишлеността на Съюза на изтичането на срока на действащите мерки бяха разгледани следните фактори в светлината на елементите, обобщени по-горе, за да се определи вероятността от продължаване на дъмпинга.
1.1. КИТАЙ
(128)
Съгласно заключението в съображение 40 износът от Китай, осъществяван от износителите, засегнати от настоящото преразглеждане, продължава да се прави на дъмпингови цени. Китайският износ за други трети държави изглежда също е дъмпингов, което свидетелства за структурен модел на дъмпингово поведение.
(129)
Един анализ на наличния капацитет в Китай показа, че свободно достъпният производствен капацитет на дружествата, засегнати от преразглеждането, в Китай многократно превишава размера на пазара на Съюза (вж. съображение 61). Способността на пазарите на други трети държави да поемат значителни допълнителни обеми от китайския внос също е ограничена (вж. съображение 63). Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, китайските производители износители биха могли да бъдат подтикнати да насочат значителни обеми за износ на дъмпингови цени за пазара на Съюза (вж. съображение 65).
(130)
Наблюдаваните значителни нива на дъмпинг и подбиване на цените сочат, че посоченият по-горе обем на износа за Съюза би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителя от Съюза.
(131)
Комбинираното въздействие на тези обеми и цени като такова би могло да доведе до влошаване на и без това вече нестабилното положение на промишлеността на Съюза. Подобен сценарий по всяка вероятност би могъл да доведе до по-нататъшен спад на цените и/или по-ниски нива на производство и продажби за промишлеността на Съюза. Финансовото състояние на промишлеността на Съюза би се влошило допълнително, което би причинило още по-голяма вреда. Подобно развитие има вероятност да осъди на изчезване единствения производител от Съюза.
1.2. ИНДОНЕЗИЯ
(132)
Разследването показа, че дъмпингът от Индонезия е продължил през РПП. Разследването показа също така, че целият свободно достъпен капацитет в Индонезия се равнява на повече от три четвърти от размера на пазара на Съюза и вероятно ще продължи да расте още повече в близко бъдеще (вж. съображение 75). Тъй като няма данни за това, че други трети пазари или националният пазар биха могли да поемат този остатъчен капацитет, това би могло да породи увеличение на износа на по-ниска цена за Съюза, в случай че бъде разрешено действието на мерките да бъде прекратено.
(133)
Както и в случая с Китай, установеното значително ниво на дъмпинг и подбиване на цените сочи, че обемът на износа от Индонезия за Съюза би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителя от Съюза. Аналогично, комбинираното въздействие на подобни обеми и цени като такова би било в състояние да доведе до по-нататъшно влошаване на и без това вече нестабилното положение на производителите от Съюза и вероятно би довело до изчезване на единствения производител от Съюза. Също както в случая с Китай, индонезийският износ за други трети държави също изглежда, че е дъмпингов, доколкото той се осъществява на цени, по-ниски от цените на износа за Европейския съюз, което също свидетелства за структурен модел на дъмпингово поведение.
2. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОСТТА ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
(134)
Промишлеността на Съюза от няколко години насам изпитва неблагоприятното въздействие на дъмпинговия внос и сега все още се намира в крехка икономическа ситуация.
(135)
Както бе установено по-горе, разследването показа, че вредоносното въздействие върху промишлеността на Съюза е продължило през РПП. Продължаването на вредата, съгласно разпоредбата на член 11, параграф 2 от основния регламент, само по себе си е мощен индикатор за това, че вредата вероятно ще продължи в бъдеще, което по-скоро подсказва, че мерките следва да бъдат запазени.
(136)
Констатациите, свързани с вноса, сочат, че вносът на значителни обеми на дъмпингови цени вероятно ще продължи и че ценовият натиск вероятно ще засили конкуренцията между дъмпинговия внос и произвеждания от Съюза НЦ. Разследването не установи други фактори, които биха могли да прекъснат здравата връзка между дъмпинговия внос и вредата, която евентуално ще понесе промишлеността на Съюза.
(137)
В случай на прекратяване на действието на мерките състоянието на промишлеността на Съюза би се влошило и би било застрашено самото съществуване на единствения производител от Съюза.
(138)
Поради тази причина е направен изводът, че поради дъмпинговия внос от Китай и Индонезия е налице голяма вероятност вредата за промишлеността на Съюза да продължи.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. ВЪВЕДЕНИЕ
(139)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледан въпросът, дали запазването на действащите антидъмпингови мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на производителя от Съюза, отправил искането, на вносителите, на доставчиците и на ползвателите.
2. ИНТЕРЕС НА ПРОИЗВОДИТЕЛЯ ОТ СЪЮЗА, ОТПРАВИЛ ИСКАНЕТО
(140)
Доколкото това засяга единствения производител от Съюза, следва да се отбележи, че неговата губеща ситуация произтичаше от трудностите, които той срещаше в стремежа си да бъде конкурентоспособен спрямо вноса на ниски дъмпингови цени, който държеше значителен пазарен дял още в началото на разглеждания период и който значително увеличи пазарния си дял през този период.
(141)
Счита се, че продължаването на мерките би било от полза за производителя от Съюза, който в този случай би следвало поне да бъде в състояние да увеличи обема и, може би, своите продажни цени, като по този начин генерира необходимото ниво на възвръщаемост, което би му позволило да продължи да инвестира в своите производствени съоръжения. Противно на това, прекратяването на действието на мерките би спряло възстановяването и би довело до продължаване и дори задълбочаване на вредата, понасяна от производителя на Съюза. Това сериозно би застрашило жизнеспособността на производителя на Съюза и, в резултат на това, би могло дори да прекрати съществуването му, като по този начин ще намали предлагането и конкуренцията на пазара.
3. ИНТЕРЕС НА ВНОСИТЕЛИТЕ
(142)
При започването на разследването на двадесет несвързани вносители беше изпратен въпросник. Трима отговориха, че вече не участват на пазара на разглеждания продукт. Други двама вносители отговориха на въпросника. Оказалите съдействие несвързани вносители представляваха 7 % от общия обем на разглеждания внос.
(143)
От разследването стана ясно, че наличието на многообразие от доставчици на натриев цикламат е от съществено значение. Вносителите е необходимо да разчитат както на азиатски, така и на европейски източници на доставки по причини, свързани с качеството и със сигурността на прехраната.
4. ИНТЕРЕС НА ПОЛЗВАТЕЛИТЕ
(144)
При започването на разследването на тринадесет потенциални ползватели беше изпратен въпросник, но само двама от тях отговориха на Комисията.
(145)
Основните ползватели на разглеждания продукт в Съюза са хранително-вкусовата, питейната и фармацевтичната промишленост. Поради това търсенето на разглеждания продукт зависи от състоянието на тези различни видове промишленост.
(146)
Ползвателите, които заявиха своя интерес, съобщиха високи маржове на печалбата по отношение на производните продукти от използването на НЦ. Всъщност въздействието на антидъмпинговите мита върху тяхната обща себестойност беше толкова пренебрежимо малко (по-малко от 1 %), че те не бяха несъразмерно засегнати от съществуващите мерки.
5. ИНТЕРЕС НА ДОСТАВЧИЦИТЕ
(147)
На осем потенциални доставчици беше изпратен въпросник, но никой от тях не отговори на Комисията. От наличната информация става видно, че тяхното портфолио, засягащо дейността, свързана с НЦ, е по-скоро незначително. При всички обстоятелства по-нататъшното влошаване на състоянието на единствения производител от Съюза може да има определено отрицателно, макар и ограничено, верижно въздействие върху доставчиците на суровини за единствения производител. На горното основание не е неразумно да се предположи, че мерките биха били също от полза и за промишлеността на доставчиците, тъй като те биха помогнали на един от техните клиенти да запази позициите си.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ИНТЕРЕСА НА СЪЮЗА
(148)
Като се отчитат всички горепосочени фактори, бе направен изводът, че не съществуват необорими доводи срещу налагането на антидъмпингови мерки.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(149)
С оглед на изложените по-горе изводи действащите мерки, приложими спрямо вноса на разглеждания продукт с произход от Китай и Индонезия, следва да бъдат запазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат, понастоящем класифициран под код по КН ex 2929 90 00 (код по ТАРИК 2929900010), с произход от Китайската народна република и Индонезия.
2. Окончателното антидъмпингово мито, приложимо спрямо продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Мито
(EUR на килограм)
Допълнителен код по TARIC
Китайска народна република
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Китайска народна република
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Китайска народна република
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Китайска народна република
0,11
A473
Всички други дружества
0,26
A999
Индонезия
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin № 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Индонезия
0,24
A502
Всички други дружества
0,27
A999
3. В случаите, когато стоките са били повредени преди допускането им за свободно обращение и в резултат на това цената, която действително е изплатена или подлежи на плащане, е пропорционално разпределена с цел определяне на митническата стойност съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (5), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен въз основа на параграф 2 от настоящия член, се намалява с процент, който съответства на пропорционалното разпределение на цената, която действително е изплатена или подлежи на плащане.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 3 юни 2010 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 492/2010 AL CONSILIULUI
din 3 iunie 2010
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză și din Indonezia în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 și articolul 11 alineatul (2),
având în vedere propunerea transmisă de Comisie după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. MĂSURILE ÎN VIGOARE
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 435/2004 (2), Consiliul a impus, în urma unei anchete antidumping („ancheta inițială”), instituirea unei taxe antidumping definitive la importurile de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză („China”) și din Indonezia (denumite împreună „țările vizate”).
2. ANCHETA PREZENTĂ
2.1. CEREREA DE REEXAMINARE
(2)
La 11 decembrie 2008 a fost înaintată de către Productos Aditivos S.A., unicul producător de ciclamat de sodiu din Uniune, o cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.
(3)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce probabil la continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.
2.2. INIȚIEREA
(4)
Concluzionând, după consultarea Comitetului consultativ, că existau suficiente elemente de probă pentru a justifica inițierea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a deschis o anchetă în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază la 10 martie 2009, publicând în acest scop un aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3) („aviz de inițiere”).
2.3. PERIOADA DE ANCHETĂ
(5)
Ancheta privind probabilitatea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului a acoperit perioada de la 1 ianuarie 2008 până la 31 decembrie 2008 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului a acoperit perioada de la 1 ianuarie 2005 până la sfârșitul PAR („perioada luată în considerare”).
3. PĂRȚILE VIZATE DE PREZENTA ANCHETĂ
(6)
Comisia a informat în mod oficial producătorul solicitant din Uniune, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți, producătorii-exportatori cunoscuți din China și Indonezia și autoritățile țărilor vizate cu privire la inițierea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor.
(7)
Părțile interesate au avut ocazia de a-și prezenta, în scris, punctul de vedere și de a solicita să fie audiate în termenele stabilite în avizul de inițiere, dar niciuna dintre ele nu a adresat o astfel de solicitare Comisiei.
(8)
Comisia a trimis chestionare tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din China și din Indonezia. Două societăți din China, aparținând amândouă grupului Rainbow Rich Industrial Ltd cu sediul în Hong Kong și două societăți din Indonezia și-au manifestat intenția de a coopera și au răspuns la chestionarul cu privire la dumping.
(9)
Alți doi producători chinezi, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited și-au manifestat existența. Ancheta inițială a constatat că respectivele societăți nu practicau dumpingul pe piața Uniunii. Prin urmare, Fang Da Food Additive (Shenzhen) și Fang Da Food Additive (Yan Quan) nu sunt supuși prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor.
4. VERIFICAREA INFORMAȚIILOR PRIMITE
(10)
Comisia a căutat și verificat toate informațiile considerate necesare în scopul stabilirii continuării sau a probabilității reapariției dumpingului și a prejudiciului, precum și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare în incintele următoarelor societăți:
4.1.
PRODUCĂTORI-EXPORTATORI DIN REPUBLICA POPULARĂ CHINEZĂ:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen;
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd, Nanjing;
-
și societatea afiliată Rainbow Rich Industrial Ltd (Hong Kong).
4.2.
PRODUCĂTORI-EXPORTATORI DIN INDONEZIA:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung;
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
PRODUCĂTORUL INDUSTRIAL DIN UNIUNE:
-
Productos Aditivos SA, Spania.
4.4.
IMPORTATOR/COMERCIANT INDEPENDENT:
-
Beneo Palatinit GmbH, Germania.
4.5.
UTILIZATOR:
-
Schweppes International Ltd, Țările de Jos.
5. INFORMAREA PĂRȚILOR
(11)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a prevăzut recomandarea instituirii unor taxe antidumping pentru importurile de ciclamat de sodiu originar din China și din Indonezia.
(12)
În conformitate cu prevederile din regulamentul de bază, li s-a acordat părților un termen pentru a-și formula observațiile cu privire la informațiile comunicate.
(13)
Observațiile prezentate oral și în scris de către părți au fost examinate și, după caz, constatările definitive au fost modificate în consecință.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. PRODUSUL ÎN CAUZĂ
(14)
Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este același cu cel definit în ancheta inițială, și anume ciclamatul de sodiu (denumit în continuare „CS”), originar din China și din Indonezia (denumit în continuare „produsul în cauză”), încadrat în prezent la codul NC ex 2929 90 00.
(15)
După cum s-a stabilit în ancheta inițială și s-a confirmat în reexaminarea actuală, ciclamatul de sodiu este un produs de bază utilizat ca aditiv alimentar, autorizat în Uniunea Europeană și în multe alte țări ca îndulcitor în alimentele și băuturile hipocalorice și dietetice. Acesta este utilizat pe scară largă ca aditiv de către industria alimentară, precum și de către producătorii de îndulcitori de masă hipocalorici și dietetici. Industria farmaceutică utilizează, de asemenea, cantități mici din acesta.
2. PRODUSUL SIMILAR
(16)
S-a demonstrat, la fel ca în ancheta inițială, că produsul în cauză produs în China și în Indonezia și vândut în Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice și este destinat acelorași utilizări ca și produsul fabricat și vândut de către solicitant pe piața Uniunii sau ca și cel fabricat și vândut pe piața internă din Indonezia, care a servit, de asemenea, ca țară analogă în scopul stabilirii valorii normale pentru China.
(17)
În consecință, toate aceste produse sunt considerate ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU A UNEI REAPARIȚII A DUMPINGULUI
1. OBSERVAȚII PRELIMINARE
(18)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă există sau nu dumping și, după caz, dacă expirarea măsurilor riscă sau nu să determine continuarea sau reapariția dumpingului. În contextul anchetei întreprinse în cadrul respectivului articol se amintește că tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) nu face obiectul niciunei reexaminări.
(19)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (9) din regulamentul de bază, se aplică aceeași metodologie generală ca și cea folosită în ancheta inițială, cu condiția ca circumstanțele să rămână aceleași. Pentru a stabili probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului, în conformitate cu metoda standard, eșantionarea tranzacțiilor a fost efectuată prin colectare de date din patru luni diferite, care corespund, fiecare, ultimei luni dintr-un trimestru, din cursul PAR. Rezultatul a fost verificat și prin analizarea unor alte tranzacții. Niciun operator nu a protestat împotriva acestei abordări.
(20)
Potrivit statisticilor bazei de date Eurostat, în timpul PAR, au fost importate în Uniune între 3 000 și 5 000 de tone din produsul în cauză. Din acestea, peste 90 % proveneau din China, iar restul din Indonezia. În practică, nu a fost înregistrat niciun import provenind din alte țări.
2. IMPORTURILE CARE FAC OBIECTUL UNUI DUMPING ÎN CURSUL PERIOADEI DE ANCHETĂ
2.1. REPUBLICA POPULARĂ CHINEZĂ
2.1.1. Țară analogă
(21)
Cu excepția societăților cărora le-a fost acordat TEP în cadrul anchetei inițiale, valoarea normală pentru China a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
(22)
În cadrul anchetei anterioare, Indonezia a fost folosită drept țară cu o economie de piață adecvată, în scopul stabilirii valorii normale pentru China.
(23)
Această alegere a fost propusă de Comisie în avizul de inițiere și niciuna dintre părțile interesate nu s-a opus acestei alegeri în termenele prevăzute pentru aceasta.
(24)
Prețurile indoneziene au fost considerate drept prețuri de substituție rezonabile pentru prețurile chinezești, în măsura în care Indonezia dispune de o piață internă competitivă, cu un volum crescând de importuri din China și pe care operează cel puțin șase producători. Se pare, în plus, că produsul care face obiectul anchetei este produs numai în Uniune, în China și în Indonezia. Nicio probă contrară nu a fost prezentată în cursul prezentei anchete.
(25)
În consecință, Indonezia a fost utilizată ca o țară cu economie de piață analogă în scopul prezentei reexaminări.
2.1.2. Producători-exportatori chinezi cooperanți
2.1.2.1. Observații preliminare
(26)
Astfel cum se arată la considerentul 8, doi producători aparținând aceluiași grup bazat în Hong Kong, „Rainbow Rich Industries”, au cooperat la prezenta reexaminare. Aceștia reprezintă peste jumătate din exporturile către Uniune în timpul PAR. Fără a ține seama de volumurile de producție și de vânzări ale societăților care nu sunt vizate de proceduri, producătorii cooperanți au reprezentat peste trei sferturi din producția chineză totală și aproape jumătate din capacitatea acesteia. Reprezentativitatea în ceea ce privește exportul către Uniune a depășit 80 %. Ținând seama de nivelul de cooperare, informațiile detaliate primite din partea exportatorilor cooperanți au fost utilizate ca sursă pentru evaluarea probabilității de continuare sau de reapariție a dumpingului prejudiciabil din partea Chinei.
(27)
Una dintre societățile cooperante, Golden Time Enterprises (Shenzhen), a exportat cantități semnificative către Uniune în timpul PAR, în timp ce societatea sa afiliată, Jintian Enterprises (Nanjing) nu a exportat către UE de la instituirea măsurilor. Datele colectate în timpul vizitei de verificare la fața locului a societății care nu exporta, Jintian Enterprises (Nanjing), au permis, totuși, o perspectivă mai detaliată a pieței interne din China, unde societatea deține o parte importantă din cota de piață și din capacitatea instalată.
(28)
În timpul anchetei, o societate chineză a afirmat că principalii producători chinezi se reunesc cu regularitate pentru a fixa un preț de referință pentru piața internă din China. Dată fiind poziția dominantă a respectivilor producători, acest acord permite menținerea cu succes a prețurilor interne chinezești la un nivel relativ ridicat.
2.1.2.2. Valoarea normală
(29)
Valoarea normală pentru Golden Time Enterprises (Shenzhen) a fost determinată ca fiind prețul mediu ponderat al tuturor vânzărilor interne ale tipului de produs în cauză, efectuate în cursul PAR, plătit sau plătibil de către clienți independenți.
2.1.2.3. Prețul de export
(30)
Prețul de export către Uniune al societății Golden Time Enterprises (Shenzhen) a fost prețul real al produsului, plătit sau plătibil atunci când este vândut la export către UE, ajustat în mod corespunzător.
2.1.2.4. Compararea prețurilor
(31)
Pentru fiecare tip de produs în cauză, valoarea normală medie ponderată și prețul mediu de export ponderat au fost comparate la nivelul franco fabrică și în aceeași etapă de comercializare. În conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază și în scopul asigurării unei comparații corecte, au fost luate în considerare diferențele constatate în privința factorilor despre care s-a pretins și s-a demonstrat că afectează prețurile și comparabilitatea acestora. S-au operat ajustări pentru costul transportului terestru și maritim, costul asigurării, al creditului, al manipulării și al ambalării.
2.1.2.5. Marja de dumping
(32)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping per tip de produs a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor de export, în aceeași etapă de comercializare. Această comparație a evidențiat existența unui dumping în cursul PAR, la un nivel considerabil mai mare decât cel constatat în cadrul anchetei inițiale. Marja de dumping medie ponderată, exprimată ca procent din valoarea CIF la frontiera Uniunii, a depășit 30 % pentru Golden Time Enterprises.
2.1.3. Alți producători-exportatori chinezi
2.1.3.1. Observații preliminare
(33)
Celelalte importuri din China au reprezentat mai puțin de 5 % din consumul Uniunii.
(34)
Concluziile Comisiei cu privire la ceilalți producători-exportatori chinezi s-a bazat pe datele colectate în timpul anchetei, precum și pe statisticile oficiale Eurostat.
2.1.3.2. Valoarea normală
(35)
Valoarea normală pentru exportatorii chinezi care nu au cooperat a fost determinată ca fiind prețul mediu ponderat al vânzărilor interioare, aplicat de către producătorii indonezieni cooperanți și plătit de către clienții independenți.
2.1.3.3. Prețul de export
(36)
Prețul de export pentru exportatorii chinezi care nu au cooperat a fost stabilit pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În absența unor alte informații mai fiabile, acesta a fost calculat pe baza prețului mediu la import CIF la frontiera Uniunii obținut din statisticile Eurostat privind importurile din cursul PAR.
2.1.3.4. Compararea prețurilor
(37)
Prețul mediu de export ponderat, calculat pentru ceilalți exportatori chinezi, a fost comparat cu valoarea normală medie ponderată a producătorilor indonezieni verificați, la nivelul franco fabrică și în aceeași etapă de comercializare.
(38)
În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În acest sens, s-au operat ajustări în ceea ce privește costul transportului terestru și maritim, costul asigurării, al manipulării și al ambalării. În absența unor informații mai fiabile, ajustările s-au bazat pe costurile verificate ale exportatorului chinez cooperant.
2.1.3.5. Marja de dumping
(39)
Marja de dumping a fost calculată ca fiind diferența dintre valoarea normală, astfel cum a fost calculată în considerentul 35, și prețul de export, astfel cum este indicat în considerentul 36. Rezultatele astfel obținute indică o continuare clară a practicilor de dumping în timpul perioadei de validitate a măsurilor, cu o marjă de dumping care depășește 5 %.
2.1.4. Concluzii privind dumpingul din partea Chinei
(40)
În lumina celor de mai sus, se concluzionează că dumpingul din partea Chinei a continuat în perioada aplicării măsurilor.
2.2. INDONEZIA
2.2.1. Observații preliminare
(41)
Astfel cum se indică în considerentul 8, doi producători au cooperat la prezenta reexaminare, PT Golden Sari și PT Tunggak Waru Semi. Reprezentativitatea lor în ceea ce privește exportul către Uniune s-a situat între 40 % și 60 % în timpul PAR (4).
(42)
Datele colectate de către Comisie au arătat că există cel puțin patru alți producători ai produsului în cauză în Indonezia. Conform acestor date, producătorii cooperanți reprezentau aproximativ o treime din producția și din capacitatea totală din Indonezia. Prin urmare, cooperarea Indoneziei la prezenta reexaminare a fost redusă.
(43)
În lumina celor de mai sus și în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, informațiile privind prețurile naționale, prețurile de export către alte țări, producția și capacitatea în Indonezia ale producătorilor-exportatori indonezieni care nu au cooperat au fost bazate de cele mai bune date disponibile, inclusiv pe plângeri și pe informații aflate la dispoziția publicului. Autoritățile indoneziene competente au fost informate cu privire la aplicarea articolului 18 și a motivelor aferente. Autoritățile indoneziene nu au făcut niciun comentariu în această privință.
(44)
Dintre cei doi cooperanți, numai unul, PT Golden Sari, a exportat către Uniune în timpul PAR. În timp ce nu s-a putut stabili nicio marjă de dumping pentru PT Tunggak Waru Semi, dat fiind că această societate nu a exportat către Uniune în timpul PAR, datele acesteia au fost, totuși, utilizate pentru a obține informații, printre altele, privind producția, capacitățile și exporturile către piețe terțe, ceea ce a permis obținerea unor indicații mai detaliate despre piața internă indoneziană, precum și despre piața indoneziană de export.
2.2.2. Producători exportatori indonezieni cooperanți
2.2.2.1. Valoarea normală
(45)
Valoarea normală a fost calculată pentru PT Golden Sari ca fiind prețul mediu ponderat al tuturor vânzărilor interne ale tipului de produs în cauză, efectuate în cursul PAR, plătit sau plătibil de către clienți independenți.
2.2.2.2. Prețul de export
(46)
Prețul de export pentru PT Golden Sari a fost stabilit pe baza prețurilor de export efectiv plătite sau plătibile pe durata PAR de către clienții independenți din Uniune.
2.2.2.3. Compararea prețurilor
(47)
Valoarea normală medie ponderată a fost comparată cu prețul mediu ponderat de export al produsului în cauză către Uniune, la nivelul franco fabrică și în aceeași etapă de comercializare.
(48)
În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În acest sens, s-au operat ajustări în ceea ce privește costul transportului internațional, costul asigurării, al transportului interior, al ambalării și al creditului.
2.2.2.4. Marja de dumping
(49)
Rezultatul comparației dintre valoarea normală și prețul de export a arătat că societatea PT Golden Sari nu a recurs la niciun fel de dumping pe durata PAR.
2.2.3. Alți producători-exportatori indonezieni
2.2.3.1. Observații preliminare
(50)
Astfel cum se arată la considerentul 43, datorită nivelului scăzut de cooperare al Indoneziei, marja de dumping a exportatorilor care nu au cooperat a fost determinată în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, și anume pe baza datelor disponibile.
2.2.3.2. Valoarea normală
(51)
Valoarea normală a fost calculată ca fiind valoarea normală medie ponderată care a fost calculată pentru cei doi producători cooperanți.
2.2.3.3. Prețul de export
(52)
În absența unor alte informații mai fiabile, prețul de export pentru exportatorii indonezieni care nu au cooperat a fost calculat pe baza prețului mediu la import CIF la frontiera Uniunii obținut din statisticile Eurostat privind importurile din cursul PAR.
2.2.3.4. Compararea prețurilor
(53)
Prețul mediu ponderat de export către Uniune astfel obținut pentru Indonezia a fost comparat, la nivelul franco fabrică, cu valoarea normală medie ponderată stabilită pentru producătorii indonezieni cooperanți.
(54)
În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În acest sens, s-au operat ajustări în ceea ce privește costul transportului internațional, costul asigurării, al transportului interior, al manipulării, al ambalării și al creditului.
2.2.3.5. Marja de dumping
(55)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export, astfel cum a fost stabilită mai sus, a demonstrat existența unui dumping. Marja de dumping astfel stabilită, exprimată ca procent din prețul de import CIF frontieră a Uniunii, se apropia de 30 %.
2.2.4. Concluzii privind dumpingul din partea Indoneziei
(56)
În lumina celor de mai sus, se concluzionează că, în perioada aplicării măsurilor, dumpingul din partea unei părți semnificative a producătorilor indonezieni a continuat.
3. EVOLUȚIA IMPORTURILOR ÎN CAZ DE ABROGARE A MĂSURILOR
(57)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă este probabil ca dumpingul să continue sau să reapară la o posibilă expirare a măsurilor în vigoare împotriva Chinei și Indoneziei.
(58)
Pentru a stabili dacă dumpingul ar fi susceptibil de a reapare, în cazul abrogării măsurilor, Comisia a examinat informațiile disponibile privind situația exportatorilor și condițiile pieții. Analiza s-a bazat, în principal, pe informațiile furnizate de răspunsurile producătorilor cooperanți la chestionare și verificate cu ocazia vizitelor de verificare la fața locului. Alte surse de informații au fost, de asemenea, utilizate, precum statisticile Eurostat privind importurile și statisticile oficiale ale țărilor vizate referitoare la exporturi și la piață.
3.1. CHINA
3.1.1. Observații preliminare
(59)
După cum se arată la considerentul 26, producătorii cooperanți au reprezentat mai mult de trei sferturi din producția chineză pe durata PAR. Întrucât nivelul de cooperare este ridicat, s-a considerat că se pot colecta informații fiabile privind exporturile produsului în cauză către Uniune pe durata PAR direct de la producătorul-exportator. În mod mai general, datele referitoare la piața internă chineză au fost colectate de la ambii producători verificați.
(60)
Se reamintește că ancheta a arătat că dumpingul practicat de societățile chinezești care fac obiectul prezentei reexaminări a fost menținut la un nivel considerabil mai ridicat decât cel stabilit în cursul anchetei inițiale.
3.1.2. Capacități neutilizate și stocuri
(61)
Potrivit datelor colectate de către Comisie în timpul anchetei, capacitatea de producție liber disponibilă a societăților vizate de prezenta reexaminare în China este de câteva ori mai mare decât capacitatea pieții Uniunii. Ancheta a arătat că, în China, consumul intern nu este susceptibil de a absorbi în măsură semnificativă această capacitate suplimentară.
(62)
Un producător chinez a susținut că avea intenția să-și reducă în mod considerabil capacitatea de producție după PAR. Cu toate acestea, nu a fost furnizat niciun element de probă concret în acest sens. Chiar dacă aceasta s-ar putea traduce, în mod teoretic, printr-o scădere a capacităților chineze, ceilalți producători chinezi ar putea fi incitați să sporească utilizarea capacităților lor liber disponibile pentru a compensa deficitul care s-ar creea la nivelul exporturilor din China.
(63)
În plus, capacitatea altor piețe ale țărilor terțe de a absorbi volumele suplimentare considerabile de importuri chinezești este limitată. Pentru început, mai multe țări mari nu importă produsul în cauză din motive reglementare (între altele Statele Unite, India, Japonia, Mexic, Coreea de Sud, întregul Orient Mijlociu). În plus, conform informațiilor colectate în timpul anchetei, celelalte piețe destul de importante pentru ciclamatul de sodiu (America de Sud, Africa de Sud și Asia) nu sunt susceptibile de a se dezvolta în mod semnificativ în următorii ani. Prin urmare, piața Uniunii ar rămâne o piață cheie pentru produs, atractivă nu numai din cauza dimensiunii ei, ci și datorită existenței unor circuite de distribuție bine cunoscute, bine implantate pentru a importa produsul.
(64)
În sfârșit, s-a examinat posibilitatea afectării capacității excedentare pentru fabricarea altor produse în cadrul societăților vizate. Această posibilitatea nu ar fi, totuși, de dorit, deoarece producătorii verificați nu fabrică niciun alt produs în cantități importante și nu există nicio dovadă că ceilalți producători chinezi de ciclamat de sodiu ar putea să treacă cu ușurință la alte produse.
(65)
Elementele de mai sus indică o continuare probabilă a volumelor importante de exporturi din China către Uniune, în cazul în care măsurile ar fi abrogate.
3.1.3. Relația dintre prețurile practicate în Uniune și prețurile practicate pe piața internă chineză
(66)
Comisia a observat că volumul ridicat de importuri din China către Uniune a fost realizat la prețuri mai scăzute decât cele practicate pe piața internă chineză. Prețul de vânzare al respectivelor importuri, dat fiind nivelul și cota de piață a importurilor chinezești care fac obiectul unui dumping, trebuie să fie considerat ca fiind prețul de referință în Uniune: ceilalți exportatori chinezi care doresc să intre pe piață cu cantități semnificative s-ar alinia, după toate probabilitățile, la aceste prețuri reduse - practicând în acest fel dumpingul.
3.1.4. Relația dintre prețurile de export către țări terțe și prețurile practicate pe piața internă chineză
(67)
Comisia a comparat prețurile chineze verificate la exportul către țări terțe cu prețurile interne chineze verificate, în vederea examinării mai îndeaproape a politicii de prețuri adoptate de către exportatorii chinezi în cazul suprimării măsurilor.
(68)
S-a remarcat că prețurile la export către țări terțe erau în mod sistematic mai mici decât prețurile interne și că erau corespunzătoare cu prețurile la export către UE, punând în evidență un comportament de dumping care se dovedește a fi structural în acest sector în China.
3.1.5. Relația dintre prețurile de export către țări terțe și nivelul prețului din cadrul Uniunii
(69)
Comisia a comparat prețurile chineze la export către țări terțe cu prețurile aplicate în Uniune, pentru a stabili dacă exportatorii ar putea fi incitați să-și reorienteze exporturile către Uniune în cazul suprimării măsurilor.
(70)
Prețurile chineze de export către țările terțe au fost, în general, corespunzătoare cu nivelul prețurilor din cadrul Uniunii. Aceasta confirmă faptul că exportatorii chinezi nu sunt susceptibili de a-și reorienta exporturile destinate UE către alte piețe.
3.1.6. Concluzii privind China
(71)
Evaluarea factorilor mai sus-menționați a demonstrat că exportatorii care fac obiectul reexaminării au continuat să exporte volume foarte importante din produsul în cauză către Uniune, la prețuri de dumping. Exporturile chinezești către alte țări terțe sunt realizate, de asemenea, la prețuri de dumping, punând în evidență un comportament structural de dumping. Prețurile interne chineze sunt ridicate și nu există indicii că vor scădea într-un viitor previzibil. Ținând cont de importanta capacitate liber disponibilă a exportatorilor chinezi, de absența unor alte piețe suficient de importante pentru a absorbi această capacitate și de atractivitatea pieței UE, producătorii-exportatori chinezi ar putea fi, prin urmare, incitați să orienteze volume și mai mari la prețuri de dumping către piața Uniunii, dacă măsurile ar fi abrogate.
(72)
După examinarea datelor și informațiilor de mai sus, se concluzionează că dumpingul din partea Chinei este susceptibil de a continua sau de a reapare în cazul expirării măsurilor.
3.2. INDONEZIA
3.2.1. Observații preliminare
(73)
Astfel cum se explică în considerentul 42, producătorii cooperanți au reprezentat o minoritate din producția și din capacitățile indoneziene și, în consecință, s-a aplicat articolul 18.
(74)
Se reamintește, de asemenea, că ancheta a concluzionat că Indonezia a continuat să practice dumpingul în timpul PAR din partea producătorilor care nu au cooperat.
3.2.2. Capacități neutilizate și stocuri
(75)
În timpul reexaminării, s-a stabilit că, în Indonezia, capacitatea totală liber disponibilă reprezintă peste trei sferturi din mărimea pieței Uniunii. Chiar dacă s-ar exclude exportatorul cooperant, capacitatea liberă restantă ar continua să reprezinte aproape o jumătate din piața Uniunii. Statisticile indoneziene oficiale arată că producătorii indonezieni par să piardă cote de piață în fața politicii tarifare agresive a concurenților lor chinezi, atât pe piața internă, cât și pe piața internațională. Prin urmare, este probabil ca, în viitorul apropiat, capacitatea liber disponibilă din Indonezia să crească și mai mult.
(76)
S-a examinat posibilitatea ca, în Indonezia, capacitatea totală liber disponibilă să poată fi absorbită de vânzări către țări terțe, dar, după cum s-a concluzionat în considerentul 63, piețele țărilor terțe nu sunt susceptibile de a absorbi în mod semnificativ capacitatea excedentară disponibilă. S-a examinat, de asemenea, posibilitatea absorbirii capacității excedentare de vânzările pe piața internă. Cu toate acestea, după cum s-a precizat anterior, conform datelor oficiale indoneziene, cota de piață a producătorilor indonezieni pe piața internă este în scădere sub presiunea importurile din China. În sfârșit, a fost analizată posibilitatea unui transfer de producție către alte produse similare; din același motiv ca și cel prevăzut în considerentul 64, utilizarea capacității excedentare într-un astfel de mod este puțin probabilă.
(77)
În concluzie, importanta capacitate (crescândă) disponibilă în Indonezia ar fi, în largă măsură, reorientată către Uniune, dacă măsurile ar fi abrogate.
3.2.3. Relația dintre prețurile practicate în Uniune și prețurile practicate pe piața internă indoneziană
(78)
Prețurile practicate pe piața internă indoneziană sunt mai ridicate decât prețurile practicate pe piața Uniunii, în ciuda presiunii crescânde exercitate de exporturile chinezești pe piața indoneziană. Ținând cont de prețurile scăzute ale importurilor chineze în Uniune pentru un produs mai curând omogen, respectivele prețuri ar constitui prețul de referință la care s-ar alinia, după toate probabilitățile, exportatorii indonezieni, practicând astfel dumpingul, în cazul expirării măsurilor. Acest considerent se aplică atât exportatorilor cooperanți, cât și celor care nu cooperează.
(79)
Dacă măsurile expiră numai pentru Indonezia și nu și pentru China, piața Uniunii ar fi încă mai atractivă pentru producătorii indonezieni, din punct de vedere al prețurilor. Într-adevăr, în absența taxelor antidumping, aceștia ar fi în măsură să-și mărească prețurile pentru a profita de taxa antidumping pe care exportatorii chinezi ar trebui să continue să o achite. Ar trebui adăugat că, în cadrul unui scenariu similar privind nivelul prețurilor și diferențelor de prețuri ale exportatorilor chinezi și indonezieni, observat în cursul anchetei inițiale, aceștia din urmă au exportat volume considerabile către UE.
(80)
În sfârșit, s-ar cuveni să se noteze, de asemenea, că exporturile indoneziene către UE au scăzut în mod semnificativ după instaurarea măsurilor, ceea ce ar întări concluzia că exportatorii indonezieni nu sunt capabili sau doritori să vândă cantități semnificative pe piața UE la prețuri care nu fac obiectul unui dumping.
3.2.4. Relația dintre prețurile de export către țări terțe și prețurile practicate pe piața internă indoneziană
(81)
În ceea ce privește producătorii-exportatori cooperanți, s-a constatat că prețurile lor verificate de export sunt mai mari decât prețurile interne indoneziene.
(82)
Cât despre exportatorii care nu au cooperat, nu a fost posibil să se obțină date individuale în timpul anchetei. Statisticile indoneziene oficiale disponibile privind prețurile medii de export ale tuturor exporturilor indoneziene par să fie inexacte în cantități absolute, supraestimând în mod considerabil prețurile de export. Cu toate acestea, putem deduce din aceleași statistici că prețurile de export către țări terțe par să fie inferioare prețurilor de export către Uniune. Acest lucru ar indica, cel puțin pentru o parte considerabilă din exporturile indoneziene către țări terțe, că acestea ar face, de asemenea, obiectul unui dumping. În orice caz, statisticile indoneziene privind exporturile indică o scădere netă a volumelor exportate, subliniind faptul că, la nivelul actual al prețurilor, exportatorii indonezieni suferă din cauza concurenței chineze.
3.2.5. Relația dintre prețurile de export către țări terțe și prețurile din Uniune
(83)
În ceea ce privește producătorul cooperant, s-a constatat că prețurile de export către țările terțe au fost, în general, mai mari decât nivelurile de prețuri din Uniune. Cu toate acestea, în privința celorlalți producători indonezieni, statisticile indoneziene oficiale disponibile sugerează contrariul. Acest lucru indică faptul că, pentru o parte considerabilă din exportatorii indonezieni, practica dumpingului există, de asemenea, la exportul către țările terțe.
(84)
Această diferență de preț între prețurile de export către Uniune și prețurile de export către restul lumii subliniază faptul că exportatorii indonezieni sunt incitați să-și orienteze exporturile către Uniune. Această concluzie ar fi întărită în cazul în care măsurile privind importurile din China ar expira.
3.2.6. Concluzii privind Indonezia
(85)
Evaluarea factorilor menționați a demonstrat că exporturile indoneziene au fost, într-o mare măsură, realizate la prețuri de dumping în Uniune și pe piețele din țările terțe, punând în evidență un model structural de dumping. Ținând cont de importanta capacitate liber disponibilă a exportatorilor indonezieni, de absența unor alte piețe suficient de importante pentru a absorbi această capacitate și de atractivitatea pieței UE, producătorii-exportatori indonezieni ar putea fi, prin urmare, incitați să orienteze volume mari la prețuri de dumping către piața Uniunii, dacă măsurile ar fi abrogate.
(86)
După examinarea datelor și informațiilor de mai sus, se concluzionează că dumpingul din partea Indoneziei este susceptibil de a continua sau de a reapare în cazul expirării măsurilor.
4. COMENTARII FORMULATE ÎN URMA COMUNICĂRII INFORMAȚIILOR
(87)
Autoritățile indoneziene nu au comunicat nicio reacție în termenele acordate la notificarea faptului că producătorilor care nu au cooperat li s-ar putea aplica articolul 18. Cu toate acestea, în urma comunicării informațiilor, autoritățile indoneziene, precum și unul dintre producătorii indonezieni cooperanți au afirmat că cei doi producători indonezieni cooperanți reprezintă un segment considerabil din industria indoneziană. Părțile au susținut că, drept rezultat, gradul de cooperare al Indoneziei ar trebui să fie considerat ca fiind semnificativ, iar articolul 18 nu ar trebui să se aplice. Mai mult, părțile mai sus-menționate au afirmat că, întrucât mai mulți producători indonezieni nu exportaseră către Uniune în cursul PAR, aceștia nu erau în măsură să coopereze. În sfârșit, s-a afirmat că, întrucât unul dintre producătorii cooperanți reprezintă o parte foarte importantă din exporturile indoneziene, producătorii cooperanți în cauză ar trebui să fie considerați ca fiind reprezentativi pentru aceasta, iar faptul că nu s-a constatat practicarea dumpingului de către această societate ar trebui să ducă la suprimarea măsurilor pentru Indonezia.
(88)
Ar trebui să se specifice faptul că articolul 18 nu a fost aplicat producătorilor cooperanți, ale căror date au fost luate pe deplin în considerare în cursul anchetei. Cât despre aplicarea articolului 18 la restul producătorilor indonezieni, este de înțeles că, în absența unor informații de la aceste părți, serviciile Comisiei nu au altă opțiune decât de a se baza pe cele mai bune informații disponibile. Se cuvine să se amintească faptul că, în scopul evaluării probabilității continuării și/sau reapariției dumpingului în cadrul reexaminărilor în temeiul expirării măsurilor, serviciile Comisiei trebuie să evalueze, de asemenea, elementele referitoare la situația de ansamblu a industriei din țara exportatoare, cum sunt capacitatea, producția și prețurile interne, exporturile către țări terțe.
(89)
Întrucât societățile producătoare indoneziene care nu au cooperat reprezintă o parte importantă din industria indoneziană în termeni de exporturi către Uniune, precum și în termeni de producție și de exporturi către țări terțe, Comisia confirmă aplicarea articolului 18 cu referire la producătorii indonezieni care nu au cooperat, astfel cum se prevede în considerentul 43.
(90)
Cât despre cererea de abrogare a măsurilor privind exporturile indoneziene, ar trebui să se noteze că autoritățile indoneziene nu au furnizat date care ar putea schimba concluzia Comisiei cu privire la reprezentativitatea exportatorului cooperant, care corespunde la un volum între 40 % și 60 % din totalul exporturilor indoneziene în cursul PAR, astfel cum se indică în considerentul 41. Prin urmare, exportatorul cooperant care nu practica dumpingul nu putea fi considerat ca fiind reprezentativ pentru ansamblul exporturilor indoneziene. Restul exporturilor indoneziene au fost realizate la prețuri de dumping, astfel cum se arată în considerentul 55. Prin urmare, concluzia că dumpingul din acea parte a exporturilor indoneziene a continuat se confirmă. Mai mult, lipsa continuării dumpingului nu constituie, în sine, un motiv suficient de întrerupere a măsurilor antidumping, dacă probabilitatea reapariției este stabilită, astfel cum este cazul în prezenta reexaminare în temeiul expirării măsurilor. Drept concluzie, cererea de întrerupere a măsurilor pe baza absenței dumpingului din partea exportatorului indonezian cooperant nu a putut fi acceptată.
(91)
Autoritățile indoneziene și unul dintre producătorii indonezieni cooperanți au cerut, de asemenea, ca cifrele totale ale exporturilor indoneziene către Uniune să fie pe deplin divulgate. Se amintește, totuși, că indexarea respectivelor date (a se vedea nota la considerentul 41) a fost necesară pentru protejarea producătorului-exportator indonezian de divulgarea unor informații comerciale sensibile. Dimensiunea redusă a pieții și numărul limitat de părți interesate justifică indexarea respectivelor cifre. În concluzie, există motive rezonabile pentru menținerea confidențialității, iar cererea de divulgare a cifrelor totale ale exporturilor indoneziene către Uniune nu a fost acceptată.
5. CONCLUZIE PRIVIND PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI ȘI/SAU REAPARIȚII A DUMPINGULUI
(92)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că dumpingul practicat de către cele două țări care fac obiectul prezentei reexaminări este susceptibil de a continua în cazul abrogării măsurilor.
D. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. DEFINIȚIA INDUSTRIEI UNIUNII
(93)
Ciclamatul de sodiu este produs în Uniune numai de către producătorul solicitant, Productos Aditivos SA. Se consideră, prin urmare, că această societate constituie industria Uniunii în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
2. CONSUMUL LA NIVELUL UNIUNII
(94)
Datele privind consumul la nivelul Uniunii au fost calculate pe baza volumelor cumulate ale importurilor produsului în cauză în Uniune, pornind de la statisticile furnizate de Eurostat, cu vânzările totale verificate ale industriei Uniunii pe piața Uniunii. Luând în considerare faptul că aceste date provin din două surse diferite și că vânzările realizate de către solicitant ar trebui să rămână confidențiale, evoluția consumului este indicată mai jos sub formă de indici.
(95)
Consumul de CS la nivelul Uniunii a variat între 5 000 și 7 000 de tone în timpul perioadei luate în considerare. Acesta a crescut cu 6 % între anii 2005 și 2006 și cu 15 % între 2006 și 2007. Acesta a scăzut cu 18 % între 2007 și PAR.
Tabelul 1
Consumul la nivelul Uniunii
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Indice
100
106
122
103
3. IMPORTURILE PROVENIND DIN ȚĂRILE VIZATE
3.1. CUMULAREA
(96)
Comisia a examinat oportunitatea efectuării unei evaluări cumulative a efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză pe baza criteriilor prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază. Acest articol prevede că efectele importurilor provenite din două sau mai multe țări supuse simultan unor anchete antidumping nu pot face obiectul unei evaluări cumulative decât (a) în cazul în care marja de dumping stabilită în raport cu importurile provenite din fiecare țară este superioară nivelului de minimis, în sensul articolului 9 alineatul (3) din regulamentul de bază și dacă volumul importurilor din fiecare țară nu este neglijabil și (b) în cazul în care o astfel de evaluare este adecvată din perspectiva condițiilor de concurență între produsele importate, pe de o parte, și între produsele importate și produsul similar din Uniune, pe de altă parte.
(97)
În această privință, s-a constatat în primul rând că marjele de dumping stabilite pentru fiecare dintre țările în cauză erau superioare nivelului de minimis. În plus, volumul importurilor la prețuri de dumping din fiecare dintre țările în cauză nu este neglijabil, în sensul articolului 5 alineatul (7) din regulamentul de bază. Într-adevăr, volumul importurilor din China și din Indonezia reprezenta aproximativ 50 % din consumul din Uniune în cursul PAR. Importurile care nu au făcut obiectul unui dumping au fost excluse din calculul volumului importurilor.
(98)
Ancheta a arătat, în continuare, condiții de concurență similare între produsele importate cu prețuri de dumping, pe de o parte, și între produsele importate cu prețuri de dumping și produsul similar din Uniune, pe de altă parte. S-a constatat că, indiferent de originea lui, ciclamatul de sodiu produs/vândut de țările în cauză și cel produs/vândut de industria Uniunii sunt în concurență, întrucât prezintă aceleași caracteristici de bază, sunt substituibile în mare parte din punctul de vedere al utilizatorului și sunt distribuite prin aceleași lanțuri de distribuție. Prețurile privind importurile care fac obiectul unor măsuri, provenind din China și privind importurile care fac obiectul unui dumping provenind din Indonezia, s-au situat, de asemenea, la același nivel. În plus, atunci când comparația prețurilor s-a făcut la același nivel comercial, s-a constatat că aceste prețuri erau inferioare prețurilor industriei din Uniune.
(99)
În lumina celor de mai sus, s-a considerat că toate criteriile stabilite la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază au fost îndeplinite cu privire la importurile făcând obiectul unor măsuri, provenind din China, și la importurile care fac obiectul unui dumping, provenind din Indonezia, și că efectele acestor importuri ar trebui să fie evaluate în mod cumulativ.
3.2. VOLUMUL ȘI COTA DE PIAȚĂ A IMPORTURILOR CARE FAC OBIECTUL UNUI DUMPING
(100)
Evoluția importurilor care fac obiectul unui dumping provenind din China și din Indonezia și a cotelor lor de piață în perioada luată în considerare a fost următoarea:
Tabelul 2
Totalul importurilor care fac obiectul unui dumping
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Indice
100
109
198
195
Tabelul 3
Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Indice
100
103
161
189
(101)
Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping, precum și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping au atins un nivel aproape dublu în timpul perioadei luate în considerare.
3.3. EVOLUȚIA PREȚURILOR ȘI POLITICA DE PREȚURI LA IMPORTURILE PRODUSULUI ÎN CAUZĂ
3.3.1. Evoluția prețurilor
(102)
Prețul mediu al importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză a evoluat după cum urmează în perioada luată în considerare:
Tabelul 4
Prețurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Indice
100
103
104
99
(103)
Tabelul 4 are ca surse datele statistice disponibile, inclusiv cele furnizate de Eurostat. Tendința generală a prețurilor de import în Uniune reflectă o creștere până în 2007 și apoi o scădere în cursul PAR sub nivelul din 2005.
3.3.2. Subcotarea prețului
(104)
Pentru determinarea subcotării prețurilor, Comisia și-a bazat analiza pe informațiile prezentate în cursul anchetei de către producătorii-exportatori cooperanți din China. Pentru alte societăți, atât din China, cât și din Indonezia, care nu au cooperat în cadrul anchetei, subcotarea prețurilor a fost determinată prin raportare la datele Eurostat.
(105)
Metoda de calculare a subcotării prețurilor este similară celei utilizate în ancheta inițială. Prețurile de import, inclusiv taxele antidumping, ale producătorului-exportator au fost comparate cu prețurile industriei Uniunii, pe baza unor medii ponderate pentru aceleași calități de produs în timpul PAR. Prețurile industriei Uniunii au fost ajustate la un nivel franco fabrică și comparate cu prețurile de import CIF la frontiera Uniunii, ținând cont de taxele antidumping și de taxele vamale. Această comparare a prețurilor s-a realizat la același nivel comercial, ele fiind ajustate în mod adecvat, când a fost necesar și după deducerea rabaturilor și a remizelor.
Tabelul 5
Subcotarea prețului
2008 (PAR)
China:
-
Golden Time
21,6 %
-
Alte societăți
3,2 %
Indonezia:
-
Alte societăți
18,7 %
4. IMPORTURI DIN ALTE ȚĂRI
Importurile din alte țări terțe au fost neglijabile (sub 50 de tone pe an) în timpul perioadei luate în considerare și nu au putut, prin urmare, avea o incidență asupra situației industriei din Uniune.
5. SITUAȚIA ECONOMICĂ A INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(106)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care au influențat situația industriei din Uniune între 2005 și PAR.
(107)
Pentru a respecta confidențialitatea informațiilor comerciale, a fost necesară prezentarea informațiilor referitoare la industria din Uniune sub formă de indici.
5.1. PRODUCȚIA, CAPACITĂȚILE DE PRODUCȚIE ȘI GRADUL DE UTILIZARE A CAPACITĂȚILOR
(108)
Producția industriei din Uniune a scăzut cu 13 % din 2005 până la PAR. Întrucât capacitățile de producție au rămas neschimbate în aceeași perioadă, nivelul de utilizare a capacităților a scăzut cu 10 %, corespunzător cu evoluția producției.
Tabelul 6
Indici
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Capacități de producție
100
100
100
100
Volumul producției
100
106
88
87
Utilizarea capacităților
100
106
88
87
5.2. VÂNZĂRI ÎN UNIUNE
(109)
Datele care figurează în tabelul 7 indică o scădere clară a volumului vânzărilor industriei din Uniune. Această situație este exacerbată de faptul că consumul global, astfel cum este prezentat în tabelul 1, a crescut cu 3 % în aceeași perioadă. Cota de piață a industriei din Uniune scăzut considerabil între 2005 și PAR. Această scădere contrastează cu creșterea constantă a cotelor de piață (a se vedea considerentul 100) ale importurilor cumulate care fac obiectul unui dumping din China și din Indonezia în cursul perioadei luate în considerare. Industria din Uniune și-a mărit prețurile de vânzare cu unitatea, în timp ce volumele au scăzut. În ansamblu, în pofida creșterii prețurilor unitare, industria din Uniune a continuat să genereze pierderi la vânzările sale de ciclamat de sodiu în timpul PAR.
Tabelul 7
Indici
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Volumul vânzărilor
100
93
81
72
Cotă de piață
100
88
66
70
Prețuri de vânzare unitare
100
100
108
123
5.3. STOCURI
(110)
Nivelul de stocuri al producătorului din Uniune a fluctuat în mod semnificativ între 2005 și PAR, scăzând cu aproape jumătate în cursul perioadei luate în considerare.
Tabelul 8
Indice
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Stocuri (în tone)
100
113
29
53
5.4. RENTABILITATEA
(111)
În pofida unei ușoare ameliorări generale, rentabilitatea industriei din Uniune a continuat să rămână negativă de-a lungul perioadei luate în considerare.
5.5. OCUPAREA FORȚEI DE MUNCĂ, PRODUCTIVITATEA ȘI SALARIILE
(112)
Ocuparea forței de muncă în industria din Uniune a scăzut cu 19 % în cursul perioadei examinate. Productivitatea per lucrător (stabilită pe baza numărului de tone produse, împărțit la numărul de lucrători) a crescut. Costul mediu al ocupării forței de muncă pe angajat a crescut cu 5 % în perioada examinată.
Tabelul 9
Indici
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Ocuparea forței de muncă
100
88
91
81
Costul ocupării forței de muncă pe angajat
100
99
81
105
Productivitate (pe angajat)
100
121
97
107
5.6. INVESTIȚIILE, RANDAMENTUL INVESTIȚIILOR
(113)
În timpul perioadei examinate, investițiile au scăzut cu aproape 50 %, reflectând situația generală negativă a producătorului din Uniune. Nivelul randamentului investițiilor, exprimat ca raport între profitul net al unicului producător din Uniune și valoarea contabilă brută a activelor fixe reflectă evoluția rentabilității. Aceasta a diminuat în mod semnificativ, cu aproape 80 % în timpul perioadei examinate.
Tabelul 10
Indici
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Investiții
100
44
7
53
Randamentul investițiilor
100
54
20
21
5.7. FLUXUL DE NUMERAR ȘI CAPACITATEA DE A MOBILIZA CAPITAL
(114)
Fluxul de numerar al industriei Uniunii a putut fi evaluat numai în raport cu activitatea totală a industriei din Uniune. Acesta a rămas ușor pozitiv în 2005, dar s-a deteriorat în perioada următoare și a devenit negativ pentru restul perioadei examinate. A devenit, de asemenea, mai dificil pentru industria din Uniune de a mobiliza capital datorită pierderilor înregistrate în timpul perioadei examinate.
5.8. AMPLOAREA DUMPINGULUI
(115)
Dumpingul practicat de cele două țări vizate a continuat în timpul PAR, cu excepția producătorului-exportator indonezian cooperant. Luând în considerare volumul total al exporturilor și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din țările vizate, această incidență nu poate fi considerată ca fiind neglijabilă.
5.9. REFACEREA ÎN URMA UNOR PRACTICI DE DUMPING ANTERIOARE
(116)
În martie 2004 au fost instituite măsuri antidumping împotriva importurilor de ciclamat de sodiu originar din China și din Indonezia. În această perioadă, s-a observat numai o refacere parțială a situației producătorilor din Uniune, după cum se arată mai sus.
5.10. CONCLUZII PRIVIND PREJUDICIUL
(117)
Prezența importurilor la prețuri reduse din China și din Indonezia a crescut în mod semnificativ pe piața din Uniune. Anumiți indicatori de prejudiciu pentru industria din Uniune dau semne de refacere, în timp ce alții indică o evoluție negativă.
(118)
Luând în considerare deteriorarea globală a situației unicului producător din Uniune, amploarea volumului importurilor care fac obiectul unui dumping provenind din China și din Indonezia, precum și subcotarea semnificativă a prețurilor constatată, se consideră că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important.
6. INCIDENȚA IMPORTURILOR CARE FAC OBIECTUL UNUI DUMPING PROVENIND DIN ȚĂRILE VIZATE ȘI INCIDENȚA ALTOR FACTORI
6.1. INCIDENȚA IMPORTURILOR CARE FAC OBIECTUL UNUI DUMPING PROVENITE DIN ȚĂRILE VIZATE
(119)
După cum s-a arătat la considerentul 100, volumul și cota de piață cumulate ale importurilor care fac obiectul unui dumping provenite din țările vizate au ajuns să fie aproape duble în cursul perioadei examinate. O subcotare semnificativă a prețurilor a fost, de asemenea, constatată pentru ambele țări vizate. Luând în considerare coincidența temporală evidentă dintre deteriorarea situației industriei din Uniune și creșterea semnificativă a volumului cumulat de importuri care fac obiectul unui dumping provenite din China și din Indonezia, aceste importuri au cauzat un prejudiciu industriei din Uniune. Într-adevăr, importurile care fac obiectul unui dumping provenite din China și din Indonezia și-au sporit pătrunderea pe piața UE și au preluat cote de piață considerabile deținute anterior de producătorul din Uniune.
6.2. IMPACTUL ALTOR FACTORI
(120)
Comisia a analizat posibilitatea ca orice alți factori cunoscuți, în afara importurilor care fac obiectul unui dumping, să aibă un impact asupra prejudiciului continuu suferit de producătorii din Uniune, pentru a se asigura că eventualul prejudiciu cauzat de orice astfel de factori nu este atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
6.2.1. Incidența importurilor care nu fac obiectul unui dumping provenite din China și din Indonezia
(121)
Volumul importurilor care nu fac obiectul unui dumping provenite din China și din Indonezia a scăzut în mod constant în cursul perioadei examinate. Prețurile corespunzătoare acestor importuri au fost întotdeauna mai ridicate decât cele ale importurilor care fac obiectul unui dumping. Din aceste motive, importurile care nu au făcut obiectul unui dumping provenite din China și din Indonezia nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune.
6.2.2. Performanța pe piețele de export
(122)
Vânzările la export realizate de producătorul din Uniune în afara UE reprezintă mai puțin de 25 % din vânzările sale totale. În mod contrar vânzărilor din Uniune, rentabilitatea vânzărilor la export s-a îmbunătățit în cursul perioadei examinate și nu a putut, prin urmare, să contribuie în mod semnificativ la prejudiciul înregistrat de industria din Uniune.
6.2.3. Fluctuația prețurilor materiilor prime
(123)
Fluctuația prețurilor materiei prime a CS a putut avea o influență negativă asupra performanței industriei din Uniune. Totuși, acest factor nu este suficient pentru a rupe legătura cauzală dintre prejudiciul suferit și importurile care fac obiectul unui dumping. Aceasta din urmă ar fi trebuit să fie afectată de evoluția prețului materiilor prime în aceeași măsură ca și costurile producătorului din Uniune, dat fiind că acestea sunt strâns legate de prețul petrolului și al ureei.
6.2.4. Schimbări la nivelul modurilor de consum
(124)
Schimbările la nivelul modurilor de consum, odată cu apariția pe piață a unor noi produse, nu au avut o incidență notabilă asupra consumului de CS. Într-adevăr, se pare că nu există nicio substituire directă de produs între CS și aceste noi produse.
6.3. CONCLUZIE
(125)
Din aceste motive, se concluzionează că importurile care fac obiectul unui dumping provenite din China și din Indonezia au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune și că niciun alt factor nu a rupt această legătură de cauzalitate.
E. PROBABILITATEA DE CONTINUARE A PREJUDICIULUI
1. INCIDENȚA EVOLUȚIEI PREVĂZUTE ÎN TERMENI DE VOLUM ȘI DE PREȚ ASUPRA SITUAȚIEI INDUSTRIEI DIN UNIUNE ÎN CAZUL ABROGĂRII MĂSURILOR
(126)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, importurile din țările care fac obiectul prezentei reexaminări au fost evaluate pentru a stabili dacă există o probabilitate a continuării prejudiciului.
(127)
În ceea ce privește efectul probabil al expirării măsurilor în vigoare asupra industriei din Uniune, au fost luați în considerare factorii următori, în conformitate cu elementele prezentate pe scurt mai sus, cu privire la probabilitatea continuării dumpingului.
1.1. CHINA
(128)
Astfel cum s-a concluzionat în considerentul 40, exporturile din China realizate de exportatorii care fac obiectul prezentei reexaminări continuă să fie efectuate la prețuri de dumping. Exporturile chinezești către alte țări terțe par să fie realizate, de asemenea, la prețuri de dumping, indicând un comportament structural de dumping.
(129)
O analiză a capacităților disponibile în China a arătat că capacitatea de producție liber disponibilă a societăților vizate de reexaminare din China echivalează de mai multe ori mărimea pieței Uniunii (a se vedea considerentul 61). Capacitatea altor piețe ale țărilor terțe de a absorbi volumele suplimentare considerabile de importuri chinezești este, de asemenea, limitată (a se vedea considerentul 63). Producătorii-exportatori chinezi ar putea fi, deci, incitați să orienteze volume importante de exporturi la prețuri de dumping către piața Uniunii, dacă măsurile ar fi abrogate (a se vedea considerentul 65).
(130)
Nivelurile ridicate ale dumpingului și subcotării observate arată că volumele exporturilor către Uniune menționate mai sus vor avea loc la prețuri de dumping, cu mult inferioare prețurilor și costurilor producătorului din Uniune.
(131)
Efectul combinat al acestor volume și prețuri poate conduce astfel la o deteriorare a situației deja precare a industriei din Uniune. Un astfel de scenariu ar conduce, după toate probabilitățile, la continuarea scăderii prețurilor și/sau a producției și a vânzărilor de către industria din Uniune. Situația financiară a industriei din Uniune s-ar deteriora și mai mult, iar prejudiciul ar fi și mai important. O astfel de evoluție ar putea foarte bine duce la dispariția unicului producător din Uniune.
1.2. INDONEZIA
(132)
Ancheta a arătat că dumpingul practicat de Indonezia a continuat în cursul PAR. Ancheta a arătat, de asemenea, că capacitatea totală liber disponibilă din Indonezia reprezintă peste trei sferturi din mărimea pieții Uniunii și că este probabil ca aceasta să continue să crească în viitorul apropiat (a se vedea considerentul 75). Întrucât nimic nu indică faptul că alte piețe terțe sau piața națională ar putea absorbi această capacitate excedentară, s-ar putea să se ajungă la o sporire a exporturilor la un preț inferior către Uniunea Europeană, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.
(133)
Ca și în cazul Chinei, nivelurile ridicate ale dumpingului și subcotării observate arată că volumele de export din Indonezia către Uniune ar fi realizate la prețuri de dumping, cu mult inferioare prețurilor și costurilor producătorului din Uniune. De asemenea, efectul combinat al acestor volume și prețuri ar putea conduce la o deteriorare suplimentară a situației deja precare a producătorilor din Uniune și ar putea chiar duce la dispariția unicului producător din Uniune. La fel ca pentru China, exporturile indoneziene către alte țări terțe par să facă, de asemenea, obiectul unui dumping, în măsura în care ele se situează sub prețurile referitoare la exporturile către Uniunea Europeană, indicând, de asemenea, un comportament structural de dumping.
2. CONCLUZIE PRIVIND PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI
(134)
Industria din Uniune a suferit efectele importurilor care fac obiectul unui dumping timp de mai mulți ani și, în prezent, continuă să se afle într-o situație economică precară.
(135)
Astfel cum s-a stabilit mai sus, ancheta a demonstrat că situația prejudiciabilă a industriei din Uniune a continuat pe durata PAR. În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, continuarea prejudiciului este, în sine, un indiciu solid al faptului că prejudiciul riscă să continue în viitor, ceea ce ar sugera oportunitatea menținerii măsurilor.
(136)
Constatările referitoare la importuri arată că importurile de volume mari la prețuri de dumping ar putea continua, iar presiunea asupra prețurilor ar putea conduce la intensificarea concurenței între importurile care fac obiectul unui dumping și ciclamatul de sodiu produs în Uniune. Ancheta nu a identificat niciun factor care ar putea rupe legătura strânsă dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(137)
Dacă măsurile ar fi suprimate, situația industriei din Uniune s-ar deteriora, iar însăși existența unicului producător din Uniune ar fi compromisă.
(138)
Prin urmare, se concluzionează că, din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping provenite din China și din Indonezia, există o mare probabilitate a continuării prejudiciului suferit de industria din Uniune.
F. INTERESUL UNIUNII
1. INTRODUCERE
(139)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi contrară interesului Uniunii, în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese în cauză, și anume cele ale solicitantului-producător din Uniune, ale importatorilor, ale furnizorilor și ale utilizatorilor.
2. INTERESUL PRODUCĂTORULUI DIN UNIUNE SOLICITANT
(140)
În măsura în care unicul producător din Uniune este vizat, ar trebui notat că situația sa deficitară decurge din dificultățile sale de a concura cu importurile la prețuri reduse de dumping, care dețineau deja o cotă de piață semnificativă la începutul perioadei examinate și a căror cotă de piață a crescut în mod considerabil în cursul perioadei examinate.
(141)
Se consideră că menținerea măsurilor ar fi avantajoasă pentru producătorul din Uniune care ar trebui, atunci, să fie cel puțin în măsură de a-și spori volumul și, poate, prețurile de vânzare, generând astfel nivelul de randament necesar care să-i permită să continue să investească în instalațiile sale de producție. Prin contrast, suprimarea măsurilor ar întrerupe refacerea acestuia și ar duce la continuarea și chiar exacerbarea prejudiciului suferit de producătorul din Uniune. Acest lucru ar amenința în mod serios viabilitatea producătorului din Uniune și, în consecință, acesta ar putea chiar înceta de a exista, reducând astfel oferta și concurența de pe piață.
3. INTERESUL IMPORTATORILOR
(142)
La inițierea reexaminării a fost adresat un chestionar unui număr de douăzeci de importatori independenți. Trei dintre aceștia au răspuns că nu mai erau activi pe piața produsului în cauză. Alți doi importatori au răspuns la chestionar. Importatorii independenți cooperanți au reprezentat 7 % din totalul importurilor vizate.
(143)
Ancheta a demonstrat că este esențial să se dețină o diversitate de furnizori de ciclamat de sodiu. Importatorii trebuie să depindă de sursele de aprovizionare asiatice și europene din motive de calitate și de securitate alimentară.
4. INTERESUL UTILIZATORILOR
(144)
La inițierea reexaminării, a fost trimis un chestionar unui număr de treisprezece utilizatori potențiali, dar numai doi dintre ei au răspuns Comisiei.
(145)
Principalii utilizatori ai produsului în cauză din Uniune fac parte din industria alimentară, industria băuturilor și industria farmaceutică. Cererea de produs în cauză depinde, prin urmare, de situația din aceste industrii.
(146)
Utilizatorii care s-au manifestat au indicat marje de rentabilitate importante la produsele în aval care utilizează CS. Într-adevăr, efectul taxelor antidumping asupra costurilor lor totale era atât de infim (mai puțin de 1 %) încât aceștia nu au fost afectați în mod disproporționat de măsurile în vigoare.
5. INTERESUL FURNIZORILOR
(147)
A fost trimis un chestionar unui număr de opt furnizori potențiali, dar niciunul dintre ei nu a răspuns Comisiei. Conform informațiilor disponibile, se pare că portofoliul acestora de afaceri legate de CS este mai curând neglijabil. În orice caz, o nouă deteriorare a situației unicului producător din Uniune ar putea avea repercusiuni negative, deși limitate, asupra furnizorilor de materii prime ai acestuia din urmă. Din aceste motive, este rezonabil să presupunem că măsurile ar prezenta avantaje și pentru industria furnizorilor, dat fiind că acestea ar permite supraviețuirea economică a unui client al acestora.
6. CONCLUZIE PRIVIND INTERESUL UNIUNII
(148)
Luând în considerare toți factorii de mai sus, se concluzionează că nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri antidumping.
G. MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE
(149)
Având în vedere concluziile de mai sus, măsurile în vigoare aplicabile importurilor produsului în cauză originar din China și din Indonezia trebuie să fie menținute,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de ciclamat de sodiu care se încadrează în prezent la codul NC ex 2929 90 00 (cod TARIC 2929900010) originar din Republica Populară Chineză și din Indonezia.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabilă produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile de mai jos se stabilește după cum urmează:
Țara
Societatea
Nivelul taxei
(EUR pe kilogram)
Cod adițional TARIC
Republica Populară Chineză
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Republica Populară Chineză
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Republica Populară Chineză
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Republica Populară Chineză
0,11
A473
Toate celelalte societăți
0,26
A999
Indonezia
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonezia
0,24
A502
Toate celelalte societăți
0,27
A999
(3) În cazul în care mărfurile au suferit daune înainte de punerea lor în liberă circulație, caz în care prețul efectiv plătit sau care trebuie plătit este calculat proporțional în sensul determinării valorii în vamă, în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (5), suma taxei antidumping, calculată pe baza alineatului (2) de mai sus, este redusă proporțional din prețul plătit sau care urmează să fie plătit.
(4) În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare privind taxele vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Luxemburg, 3 iunie 2010.