РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 24 януари 2012 година
за установяване дали Унгария е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г.
(2012/139/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 126, параграф 8 от него,
като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно член 126, параграф 1 от Договора държавите-членки трябва да избягват прекомерен държавен дефицит.
(2)
Пактът за стабилност и растеж се основава на целта за осигуряване на стабилни публични финанси като средство за засилване на предпоставките за ценова стабилност и висок и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост. Пактът за стабилност и растеж включва Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (1), който бе приет, за да ускори допълнително коригирането на прекомерните дефицити по консолидирания държавен бюджет.
(3)
С Решение 2004/918/ЕО (2), прието на 5 юли 2004 г., Съветът, по препоръка на Комисията, реши в съответствие с член 104, параграф 6 от Договора за създаване на Европейската общност (ДЕО), че в Унгария съществува прекомерен бюджетен дефицит (3).
(4)
На 5 юли 2004 г. Съветът, по препоръка на Комисията, отправи препоръка в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО, за предприемане на действия от страна на унгарските власти в средносрочен план, за да намалят дефицита под 3 % от БВП до 2008 г. С Решение 2005/348/ЕО (4), прието на 18 януари 2005 г., Съветът установи в съответствие с член 104, параграф 8 от ДЕО, че Унгария не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета.
(5)
На 8 март 2005 г. Съветът, по препоръка на Комисията, прие втора препоръка в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО, потвърждаваща 2008 г. като краен срок за корекция на прекомерния дефицит. След значителното влошаване на бюджетните перспективи в Унгария, с Решение 2005/843/ЕО (5), прието на 8 ноември 2005 г., Съветът установи в съответствие с член 104, параграф 8 от ДЕО, че Унгария за втори път не е предприела ефективни действия, в отговор на препоръките на Съвета.
(6)
На 10 октомври 2006 г. Съветът, по препоръка на Комисията, прие съответно трета препоръка в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО към Унгария, с която срокът за коригиране на прекомерния дефицит бе удължен до 2009 г. На 7 юли 2009 г. Съветът в своята препоръка, приета в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО, стигна до заключението, че би могло да се счита, че унгарските власти са предприели ефективни действия в отговор на препоръките от октомври 2006 г. На фона на значителното влошаване на конюнктурата в контекста на икономическата и финансова криза Съветът отправи ревизирана версия на третата препоръка по член 104, параграф 7 от ДЕО.
(7)
В препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г. унгарските власти се призовават да прекратят съществуващия прекомерен дефицит най-късно до 2011 г. Наред с другото, на Унгария бе препоръчано i) да ограничи влошаването на фискалната позиция през 2009 г., като осигури стриктното прилагане на приетите и обявени коригиращи мерки за постигане на целта от 3,9 % от БВП; ii) считано от 2010 г. стриктно да прилага необходимите мерки за консолидация, за да се гарантира по-нататъшното намаление на структурния дефицит и възобновеното намаление на номиналния дефицит, като все повече се акцентира върху структурните мерки, осигуряващи трайно подобрение на публичните финанси; iii) да посочи и приеме своевременно консолидационните мерки, необходими за постигане на корекцията на прекомерния дефицит до 2011 г.; iv) да осигури фискално подобрение от най-малко 0,5 % от БВП с натрупване за 2010 г. и 2011 г.; v) да гарантира, че съотношението на брутния държавен дълг следва стабилна тенденция към намаляване.
(8)
На 27 януари 2010 г. Комисията прие съобщение до Съвета (6), в което достига до заключението, че въз основа на наличната към момента информация Унгария е препдриела ефективни мекри в отговор на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г. Комисията достигна до това заключение като отчете по-специално мерките за консолидация в размер на 1,5 % от БВП за изпълнение на целевия дефицит за 2009 г. от 3,9 % от БВП, структурните реформи в пенсионната и социалноосигурителната система, подпомагащи постигането на целевото равнище на дефицита за 2010 г. от 3,8 % от БВП, и напредъка при прилагането на новата фискална рамка, но същевременно предупреди за съществуването на значителни рискове.
(9)
На 15 декември 2011 г. Унгария представи своя Доклад за предприетите мерки в отговор на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г. по член 126, параграф 7 от Договора, декември 2011 („доклада за напредъка по ППД от декември 2011 г.“) до Комисията и до Съвета. Въз основа на, inter alia, посочения доклад за напредъка новата оценка на действията, предприети от Унгария за коригиране на прекомерния дефицит до 2011 г. в отговор на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г. води до следните заключения:
а)
през 2010 г. действителният бюджетен дефицит надвиши целта с 0,4 % от БВП, докато икономическият растеж през 2010 г. беше по-силен от предвидения в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2009 г., въз основа на която бяха изготвени препоръките на Съвета от 7 юли 2009 г. През 2011 г. се очаква салдото на консолидирания държавен бюджет (по прогнози както на правителството, така и на службите на Комисията от есента на 2011 г. - „прогнозата от есента на 2011 г.“) да бъде положително в резултат единствено на еднократните приходи в размер на 9,75 % от БВП, свързани с прехвърлянето на пенсионни активи от частни пенсионни схеми към държавния стълб, и на 0,9 % от БВП под формата на секторни налози (върху телекомуникационния, енергийния и финансовия сектор и търговията на дребно). При отсъствие на тези еднократни мерки дефицитът би достигнал около 6 % от БВП и далеч надхвърлил заложената в Договора референтна стойност от 3 % от БВП, установена в член 1 от протокол № 12 относно процедурата при прекомерен дефицит, приложен към Договора за Европейския съюз и Договора. В своето уведомление по ППД от есента на 2011 г. унгарските власти предвиждат излишък от 3,9 % от БВП. В прогнозата от есента на 2011 г. се предвижда малко по-нисък излишък (а именно 3,6 % от БВП), тъй като в нея се допуска поемането на част от дълговете на компаниите за обществен транспорт (0,2 % от БВП). Въз основа на последните данни за постъпленията от еднократните мерки, получени след крайната дата за изготвяне на прогнозата от есента на 2011 г., излишъкът може да бъде дори по-нисък. Структурният дефицит се увеличи с 1,5 % през 2010 г. и с 1,25 % през 2011 г. - кумулативно с 2,75 % от БВП, въпреки препоръката на Съвета зот 7 юли 2009 г., с която се препоръча осигуряване на фискално подобрение от поне 0,5 % от БВП с натрупване през тези две години, необходимо за устойчивото коригиране на дефицита в срок до 2011 г. Това структурно влошаване се дължи на факта, че данъчните намаления в размер на над 2 % от БВП не бяха компенсирани в достатъчна степен от структурни мерки;
б)
по отношение на 2012 г. проектобюджетът цели дефицит от 2,5 % от БВП в съответствие с актуализацията на програмата за конвергенция от 2011 г. За постигането на тази цел предложеният бюджет съдържа редица мерки, общо възлизащи според властите на близо 4 % от БВП, докато 0,7 % от БВП ще бъдат заделени като извънреден резервен буфер. За разлика от това в прогнозата от есента на 2011 г. се предвижда дефицитът по консолидирания държавен бюджет да достигне 2,8 % от БВП през 2012 г., а структурният дефицит да се подобри до 2,4 % от БВП. В сравнение с проектобюджета този по-висок размер на дефицита отразява, наред с други фактори, предвижданията за по-слаб икономически растеж за 2012 г. - с 1 процентен пункт, както и по-предпазливата оценка за очакваните приходи и разходи. Същевременно в проектобюджета се приема, в съответствие с приложимото законодателство, че не се очаква извънредният резерв да бъде изразходван. Въпреки това прагът за дефицит от 3 % от БВП ще бъде постигнат единствено благодарение на еднократните приходи, възлизащи на близо 0,9 % от БВП и произтичащи от горепосочените извънредни секторни налози;
в)
според прогнозата от есента на 2011 г. и при допускане за запазване на досегашната политика се очаква през 2013 г. бюджетният дефицит отново да нарасне до 3,7 %. Това се дължи най-вече на факта, че не се очаква постепенното премахване на извънредните налози, възлизащи на около 0,9 % от БВП, да бъде компенсирано от допълнителни икономии по програмата за структурни реформи за тази година;
г)
въз основа на развитието на бюджетните показатели, настъпило след публикуването на прогнозата от есента на 2011 г., предвижданията за дефицит по консолидирания държавен бюджет от 2,8 % от БВП през 2012 г. все пак изглеждат реалистични (без да се отчита неотдавнашното влошаване на макроикономическата среда). Това се обяснява с факта, че намалението на дефицита, предизвикано от приетите от правителството на 15 декември 2011 г. нови мерки за консолидация, в размер на 0,4 % от БВП е до голяма степен компенсирано от приетите изменения в проектобюджета, водещи до увеличаване на дефицита, както и от нетните бюджетни разходи по сключеното на 15 декември 2011 г. споразумение с банковия сектор, които все още не са надлежно компенсирани от допълнителни мерки за консолидация;
д)
като бъдат отчетени някои допълнителни елементи на програмата за структурни реформи (съответните парламентарни и правителствени решения са описани подробно в доклада за напредъка по ППД от декември 2011 г.), положителният базов ефект от 2012 г. и нетните разходи, произтичащи от споразумението с банковия сектор, предвижданията за дефицита за 2013 г., които се съдържат в прогнозата от есента на 2011 г., може да бъдат понижени от 3,7 % на 3,25 % от БВП, с което той въпреки това несъмнено ще продължи да надхвърля прага от 3 % от БВП. Разликата между настоящата актуализирана оценка и официалната цел (2,2 % от БВП), установена в програмата за конвергенция на Унгария от април 2011 г., произтича конкретно от факта, че около половината от програмата за структурни реформи не може да бъде взета под внимание поради липсата на отделни етапи. Оставащата разлика спрямо официалната цел е свързана с прогнозата за по-високи разходи, по-специално при държавните транспортни дружества и поддръжката на пътища, и също така включва някои отклонения в предвижданията за растеж. Планирани са по-нататъшни структурни реформи, които биха намалили предвиждания дефицит, но те не са определени в достатъчна степен;
е)
съществува риск тези актуализирани средносрочни предвиждания да не бъдат изцяло постигнати. Налице са и някои положителни фактори, свързани по-специално с възможността нивото на приходите през 2012 г. и 2013 г. да продължи да бъде по-високо от очакваното. Въпреки това се очаква съществуващите рискове да бъдат по-големи от положителните фактори. По-специално, лихвените ставки по всички срокове на падеж се увеличиха, обменният курс загуби позиции, а изглежда средносрочната икономическа перспектива се влоши, след като на 10 ноември 2011 г. бе публикувана прогнозата от есента на 2011 г. Като цяло, ако тези фактори бяха взети под внимание, предвижданията за дефицита през 2012 г. и 2013 г. щяха да нараснат допълнително с 0,5 % от БВП, с което дефицитът щеше да достигне малко над 3 %, съответно 3,75 % от БВП;
ж)
според прогнозата от есента на 2011 г. се очаква брутният държавен дълг, предвид както прогнозата за дефицит, така и допусканията за развитието на обменния курс, да нарасне отново до почти 77 % от БВП до 2013 г. след временния спад през 2011 г., предизвикан от поемането на частните пенсионни активи. Ако средносрочните бюджетни предвиждания бяха актуализирани единствено въз основа на новите мерки, приети след крайния срок за изготвяне на прогнозата, предвиденото за 2012 г. съотношение на дълга към БВП щеше да остане до голяма степен непроменено и през 2013 г. слабо да се подобри. Бъдещите евентуални ревизии в бюджетните предвиждания, отчитащи най-вече по-високите лихвени ставки, обменният курс от 311 HUF за едно евро към края на 2011 г. (който е с около 12 % по-слаб от използваните в прогнозата от есента на 2011 г. технически допускания), както и по-нестабилната макроикономическа среда, ще доведат до съотношение на дълга от около 80 % през 2011 г., след което то ще се стабилизира около 78,5 % през 2012 г. и 2013 г., въпреки препоръката на Съвета за стабилна тенденция към намаляване на съотношението на брутния дълг.
(10)
Общото заключение е, че до 2011 г. Унгария формално е спазила референтната стойност от 3 % от БВП, но това не се основава на структурна и устойчива корекция. Бюджетният излишък през 2011 г. зависи изцяло от значителните еднократни приходи в размер на над 10 % от БВП и е придружен от кумулативно структурно влошаване през 2010 г. и 2011 г. в размер на 2,75 % от БВП въпреки препоръчаното кумулативно фискално подобрение от 0,5 % от БВП. Освен това, докато през 2012 г. властите прилагат значителни структурни мерки за намаляване на структурния дефицит до 2,6 % от БВП, референтната стойност от 3 % от БВП ще бъде спазена отново благодарение на еднократните мерки от почти 1 % от БВП. Накрая, през 2013 г. се очаква дефицитът (от 3,25 % от БВП) да надхвърли отново прага за дефицит от 3 % от БВП, дори и ако бъдат отчетени допълнителните мерки, обявени след изготвяне на прогнозата от есента на 2011 г. По-високият дефицит през 2013 г. е свързан главно с факта, че приходите от временните еднократни мерки постепенно ще намаляват, както е планирано, докато не всички планирани структурни реформи са достатъчно добре уточнени. Като цяло това подкрепя заключението, че действията на унгарските власти в отговор на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г., приета в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО, са били недостатъчни,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Унгария не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г., в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО, в рамките на срока, установен в посочената препоръка
Член 2
Адресат на настоящото решение е Унгария.
Съставено в Брюксел на 24 януари 2012 година.
DECIZIA CONSILIULUI
din 24 ianuarie 2012
de stabilire dacă Ungaria a luat măsuri eficiente ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009
(2012/139/UE)
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (8),
având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
întrucât:
(1)
În conformitate cu articolul 126 alineatul (1) din tratat, statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive.
(2)
Pactul de stabilitate și creștere are la bază obiectivul de a avea finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere susținută și durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă. Pactul de stabilitate și creștere include Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (1), care a fost adoptat cu scopul de a favoriza corectarea rapidă a deficitelor publice excesive.
(3)
Prin Decizia 2004/918/CE (2) adoptată la 5 iulie 2004, Consiliul a decis, la recomandarea Comisiei, în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene (TCE), că în Ungaria a existat un deficit excesiv (3).
(4)
La 5 iulie 2004, pe baza unei recomandări din partea Comisiei, Consiliul a recomandat în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din TCE ca autoritățile maghiare să ia măsuri pe termen mediu pentru a reduce deficitul sub 3 % din PIB până în 2008. Prin Decizia 2005/348/CE (4) adoptatăla 18 ianuarie 2005, în conformitate cu articolul 104 alineatul (8) din TCE, Consiliul a stabilit că Ungaria nu a luat măsuri eficiente ca răspuns la recomandările Consiliului.
(5)
La 8 martie 2005, la recomandarea Comisiei, Consiliul a adoptat o a doua recomandare în temeiul articolului 104 alineatul (7) din TCE, confirmând anul 2008 ca termen limită pentru corectarea deficitului excesiv. În urma unei deteriorări substanțiale a perspectivelor bugetare în Ungaria, Consiliul a stabilit, prin Decizia 2005/843/CE (5) adoptată la 8 noiembrie 2005, în conformitate cu articolul 104 alineatul (8) din TEC, că, pentru a doua oară, Ungaria nu a luat măsuri eficiente ca răspuns la recomandările Consiliului.
(6)
În consecință, la 10 octombrie 2006, la recomandarea Comisiei, Consiliul a adoptat o a treia recomandare pentru Ungaria, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din TCE, prin care se amâna termenul pentru corectarea deficitului excesiv până în 2009. La 7 iulie 2009, Consiliul, în recomandarea sa adoptată în temeiul articolului 104 alineatul (7) din TCE, a concluzionat că se poate considera că autoritățile maghiare au întreprins acțiuni eficiente ca răspuns la recomandările din octombrie 2006. În contextul recesiunii puternice survenite pe fondul crizei economice și financiare, în aceeași recomandare, Consiliul a emis o versiune revizuită a celei de a treia recomandări în temeiul articolului 104 alineatul (7) din TCE.
(7)
Prin Recomandarea din 7 iulie 2009, Consiliul a invitat autoritățile maghiare să pună capăt situației de deficit excesiv până cel târziu în 2011. Între altele, Ungariei i se recomanda (i) să limiteze deteriorarea poziției bugetare în 2009 prin asigurarea unei implementări riguroase a măsurilor de corectare adoptate și anunțate în vederea respectării țintei de 3,9 % din PIB; (ii) începând cu 2010, să implementeze riguros măsurile de consolidare necesare pentru a asigura reducerea continuă a deficitului structural și o nouă reducere a deficitului global, recurgând mai mult la măsuri structurale, pentru a garanta îmbunătățirea durabilă a finanțelor publice; (iii) să se definească și să se adopte în timp util măsurile de consolidare necesare pentru a corecta deficitul excesiv până în 2011; (iv) să asigure un efort bugetar cumulat de 0,5 % din PIB în 2010 și 2011; (v) să se asigure că nivelul datoriei publice brute se înscrie pe o traiectorie descendentă fermă.
(8)
La 27 ianuarie 2010, Comisia a adoptat o comunicare către Consiliu (6) care concluzionează că, pe baza informațiilor disponibile la momentul respectiv, Ungaria a întreprins acțiuni eficiente ca răspuns la recomandările Consiliului din 7 iulie 2009. Comisia a ajuns la această concluzie având în vedere în special măsurile de consolidare de 1,5 % din PIB, vizând îndeplinirea obiectivului de deficit public pentru 2009 de 3,9 % din PIB, reformele structurale în sectorul pensiilor și al asigurărilor sociale, în sprijinul obiectivului de atingere a unui deficit de 3,8 % din PIB pentru 2010, precum și progresele înregistrate în punerea în aplicare a noului cadru bugetar, dar în același timp Comisia a lansat un avertisment cu privire la riscurile considerabile.
(9)
La 15 decembrie 2011, Ungaria a transmis Comisiei și Consiliului raportul său privind măsurile adoptate drept răspuns la Recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009 în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, Decembrie 2011 („Raportul intermediar din cadrul PDE din decembrie 2011”). Pe baza, între altele, a raportului intermediar menționat, o evaluare actualizată a măsurilor luate de Ungaria în vederea corectării deficitului excesiv până în 2011, ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009, conduce la următoarele concluzii:
(a)
în 2010, deficitul bugetar efectiv a depășit ținta cu 0,4 % din PIB, în timp ce creșterea economică a fost mai puternică decât se estimase în previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009, care au servit drept bază pentru recomandările Consiliului din 7 iulie 2009. În 2011, se estimează (atât de către guvern, cât și în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2011 - denumite în continuare „previziunile din toamna anului 2011”) că soldul bugetului general va prezenta un excedent, însă numai datorită veniturilor one-off de 9,75 % din PIB aferente transferului activelor sistemelor de pensii private către sistemul de stat și veniturilor de 0,9 % din PIB provenind din taxe sectoriale (în sectorul telecomunicațiilor, sectorul energetic, al comerțului cu amănuntul și în sectorul financiar). În absența măsurilor one-off, deficitul s-ar fi situat la circa 6 % din PIB și ar fi depășit cu mult valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în articolul 1 din Protocolul (nr. 12) privind procedura aplicabilă deficitelor excesive, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la tratat. În notificarea transmisă în toamna anului 2011, autoritățile maghiare au estimat un excedent de 3,9 % din PIB. În previziunile din toamna anului 2011 s-a estimat un excedent ceva mai redus (și anume 3,6 % din PIB), pentru că acestea luau în considerare asumarea unei părți din datoria societăților de transport din sectorul public (0,2 % din PIB). Pe baza celor mai recente informații referitoare la încasările one-off înregistrate după termenul limită de realizare a previziunilor din toamna anului 2011, excedentul ar putea fi chiar și mai mic. În ceea ce privește deficitul structural, aceasta s-a deteriorat cu 1,5 % în 2010 și cu 1,25 % în 2011, în total cu 2,75 % din PIB, în ciuda recomandării Consiliului din 7 iulie 2009 de a asigura un efort bugetar cumulat de cel puțin 0,5 % din PIB în acești doi ani, efort bugetar necesar pentru corectarea deficitului într-un mod sustenabil înainte de termenul din 2011. Această deteriorare structurală reflectă faptul că reducerile fiscale de peste 2 % din PIB nu au fost suficient compensate prin măsuri structurale;
(b)
în ceea ce privește anul 2012, proiectul de buget are ca obiectiv un deficit de 2,5 % din PIB, în concordanță cu actualizarea din 2011 a programului de convergență. Pentru a realiza acest obiectiv, propunerea de buget conține o serie de măsuri care se ridică, în total, la aproape 4 % din PIB potrivit autorităților, în paralel cu crearea unei rezerve extraordinare de 0,7 % din PIB. Însă, conform previziunilor din toamna anului 2011, deficitul public pe 2012 va atinge 2,8 % din PIB, iar deficitul structural se va ameliora cu 2,4 % din PIB. În comparație cu proiectul de buget, aceste valori mai ridicate ale deficitului reflectă, printre altele, o proiecție a creșterii economice pentru 2012 mai redusă cu 1 punct procentual, precum și o evaluare mai prudentă a evoluției veniturilor și cheltuielilor. În același timp, proiectul de buget presupune, în conformitate cu legislația în vigoare, că rezerva extraordinară nu va fi utilizată. Cu toate acestea, pragul deficitului de 3 % din PIB se respectă numai datorită unor venituri one-off de aproape 0,9 % din PIB, provenite din taxele sectoriale excepționale menționate anterior;
(c)
în conformitate cu previziunile din toamna anului 2011 și pe baza ipotezei obișnuite a menținerii politicilor actuale, s-a estimat că deficitul bugetar va suferi o nouă deteriorare în 2013, până la nivelul de 3,7 %. Acest lucru se datorează în principal faptului că nu se așteaptă ca eliminarea treptată a taxelor excepționale de aproximativ 0,9 % din PIB să fie compensată prin economii suplimentare în cadrul programului de reformă structurală pentru anul respectiv;
(d)
pe baza evoluțiilor bugetare înregistrate de la publicarea previziunilor din toamna anului 2011, prognozele pentru 2012 ale deficitului public de 2,8 % din PIB par deocamdată plauzibile (fără a lua în considerare recenta deteriorare a contextului macroeconomic). Aceasta se explică prin faptul că efectul de diminuare a deficitului pe care îl are noul pachet de măsuri de consolidare de 0,4 % din PIB, adoptat de guvern la 15 decembrie 2011, este, în mare măsură, contrabalansat de modificările cu efect de creștere a deficitului adoptate la proiectul de buget, precum și de costurile bugetare nete ale acordului cu sectorul bancar încheiat la 15 decembrie 2011, care încă nu sunt compensate în mod adecvat de măsuri de consolidare suplimentare;
(e)
pentru 2013, luând în considerare anumite precizări suplimentare formulate în programul de reformă structurală (deciziile guvernamentale și parlamentare aferente sunt detaliate în raportul intermediar al Ungariei din cadrul PDE din decembrie 2011), precum și efectul de bază pozitiv din 2012 și costurile nete care decurg din acordul cu sectorul bancar, valoarea estimată a deficitului pentru 2013 inclusă în previziunile din toamna anului 2011 ar putea fi scăzută de la 3,7 % din PIB la 3,25 % din PIB, valoare care, cu toate acestea, depășește în mod evident pragul de deficit de 3 %. Diferența dintre această evaluare actualizată și ținta oficială (2,2 % din PIB), prevăzută în Programul de convergență al Ungariei din aprilie 2011, rezultă în special din faptul că, în absența unor măsuri specifice, aproximativ jumătate din măsurile din programul de reformă structurală nu au putut fi luate în considerare. Restul diferenței față de ținta oficială rezultă dintr-un nivel mai ridicat al estimărilor legate de cheltuieli, în special în domeniul societăților publice de transport și de drumuri, încorporând în același timp anumite diferențe în ceea ce privește ipotezele de creștere. Sunt planificate reforme structurale suplimentare, care ar putea reduce previziunea privind deficitul, dar care nu sunt suficient precizate;
(f)
aceste previziuni actualizate pe termen mediu ar putea fi revizuite în sens negativ. Veniturile ar putea depăși estimările în 2012 și 2013. Cu toate acestea, se estimează că evoluții negative vor fi mai pregnante decât evoluțiile pozitive. În mod concret, ratele dobânzilor au crescut indiferent de scadență, cursul de schimb a scăzut, iar perspectivele economice pe termen mediu par să se fi înrăutățit după publicarea, în data de 10 noiembrie 2011, a previziunilor de toamnă. În ansamblu, dacă aceste elemente ar fi luate în considerare, estimările privind deficitul atât pentru 2012, cât și pentru 2013 ar fi majorate cu încă 0,5 % din PIB, ducând la cifre ale deficitului de peste 3 % din PIB, respectiv 3,75 % din PIB;
(g)
conform previziunilor din toamna anului 2011, se estimează, având în vedere atât valoarea anunțată a deficitului, cât și ipotezele legate de cursul de schimb, că datoria publică brută va crește din nou, la circa 77 % din PIB până în 2013, în urma unei scăderi temporare în 2011 datorită preluării activelor sistemelor de pensii private. Dacă proiecțiile bugetare pe termen mediu ar fi actualizate numai pe baza noilor măsuri adoptate după termenul limită stabilit pentru efectuarea previziunilor, ponderea estimată a datoriei pe 2012 ar rămâne în mare măsură neschimbată și ar cunoaște doar o ușoară ameliorare în 2013. Cu toate acestea, eventualele revizuiri ulterioare ale proiecțiilor bugetare, luând în considerare în special creșterea randamentelor, cursul de schimb HUF/EUR de 311 de la finele anului 2011 (care este cu aproximativ 12 % mai mic comparativ cu ipoteza tehnică utilizată în previziunile din toamna anului 2011), precum și mediul macroeconomic mai nefavorabil, ar conduce la o pondere a datoriei de aproximativ 80 % în 2011, după care s-ar stabiliza la aproximativ 78,5 % atât în 2012, cât și în 2013, în condițiile în care Consiliul a recomandat ca ponderea datoriei brute să se înscrie pe o traiectorie descendentă fermă.
(10)
Concluzia generală este că, deși Ungaria respectă teoretic valoarea de referință de 3 % din PIB pentru 2011, acest rezultat nu se bazează pe o corecție structurală și sustenabilă. Excedentul bugetar înregistrat în 2011 are la bază venituri one-off semnificative de peste 10 % din PIB și este însoțit de o deteriorare structurală globală de 2,75 % din PIB în 2010 și 2011, comparativ cu recomandarea privind o îmbunătățire globală a finanțelor publice de 0,5 % din PIB. În plus, autoritățile implementează măsuri structurale substanțiale în 2012 de reducere a deficitului structural la 2,6 % din PIB; valoarea de referință de 3 % din PIB este din nou respectată doar datorită măsurilor one-off de aproximativ 1 % din PIB. În fine, în 2013, se preconizează că deficitul (de 3,25 % din PIB) va depăși din nou valoarea de referință a deficitului de 3 % din PIB, chiar și după luarea în considerare a măsurilor suplimentare anunțate după publicarea previziunilor din toamna anului 2011. Valoarea mai mare a deficitului pentru 2013 este legată în principal de faptul că veniturile one-off temporare sunt eliminate treptat după cum se prevăzuse, în timp ce nu toate reformele structurale planificate sunt suficient detaliate. În linii generale, aceasta indică faptul că reacția autorităților maghiare la Recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009 adoptată în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din TEC a fost insuficientă,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Ungaria nu a întreprins acțiuni eficiente ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009 în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din TCE în termenul prevăzut de recomandarea menționată.
Articolul 2
Prezenta decizie se adresează Ungariei.
Adoptată la Bruxelles, 24 ianuarie 2012.