РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 906/2011 НА СЪВЕТА
от 2 септември 2011 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 193/2007 за налагане на окончателни изравнителни мита върху вноса на полиетиленов терефталат с произход от Индия и за изменение на Регламент (ЕО) № 192/2007 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на полиетиленов терефталат с произход от, inter alia, Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално членове 19 и 24 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишно разследване и съществуващи изравнителни мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 2603/2000 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на полиетиленов терефталат („PET“) с произход от, inter alia, Индия („първоначалното антисубсидийно разследване“). След провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие Съветът наложи с Регламент (ЕО) № 193/2007 (3) окончателно изравнително мито за последващ период от пет години. Изравнителните мерки бяха изменени с Регламент (ЕО) № 1286/2008 на Съвета (4) след частично междинно преразглеждане („последното разследване в рамките на преразглеждането“). Тези изравнителни мерки се състоят от специфично мито. Ставката на митото варира от 0 EUR до 106,5 EUR/t, налагана върху вноса от индивидуално назовани индийски производители, с остатъчна ставка на митото от 69,4 EUR/t, налагана върху вноса от други производители.
1.2. Съществуващи антидъмпингови мерки
(2)
С Регламент (ЕО) № 2604/2000 (5) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на PET с произход от, inter alia, Индия („първоначалното антидъмпингово разследване“). След провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие Съветът наложи чрез Регламент (ЕО) № 192/2007 (6) окончателно антидъмпингово мито за последващ период от пет години. Антидъмпинговите мерки бяха изменени с Регламент (ЕО) № 1286/2008 на Съвета след последното разследване в рамките на преразглеждането. Мерките бяха установени на нивото на отстраняване на вредата и се състояха от специфично антидъмпингово мито. Ставката на митото варираше от 87,5 до 200,9 EUR/t, налагана върху вноса от индивидуално назовани индийски производители, с остатъчна ставка на митото от 153,6 EUR/t, налагана върху вноса от други производители („настоящите антидъмпингови мерки“).
(3)
С Решение 2000/745/ЕО (7) Комисията прие гаранцията, предложена от няколко производители износители, като установи минимална вносна цена („гаранцията“).
1.3. Започване на частично междинно преразглеждане
(4)
Беше подадено заявление за частично междинно преразглеждане в съответствие с член 19 от основния регламент от страна на Reliance Industries Limited - индийски производител износител на PET („заявителят“). Заявлението бе ограничено по обхват до субсидирането и до заявителя. Същевременно заявителят поиска и преразглеждане на настоящите антидъмпингови мерки. Остатъчните антидъмпингови и изравнителни мита са приложими към вноса на продукти, произведени от заявителя, а продажбите на заявителя за Съюза зависят от гаранцията.
(5)
Заявителят предостави prima facie доказателства, че по-нататъшното налагане на мярката на нейното настоящо равнище вече не е необходимо за компенсиране на подлежащото на изравняване субсидиране. Заявителят по-специално предостави prima facie доказателства, че сумата на неговата субсидия е намаляла до стойности, далеч по-ниски от митническата ставка, приложима понастоящем по отношение на него. Това намаление на общото равнище на субсидиране се е дължало основно на значителен спад на ползите, получавани в рамките на схема за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“ (DEPBS).
(6)
Установявайки след обсъждане с Консултативния комитет, че заявлението съдържа достатъчно prima facie доказателства, Комисията обяви на 10 юни 2010 г. започването на частично междинно преразглеждане в съответствие с член 19 от основния регламент („настоящото преразглеждане“), като публикува известието за откриване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (8). Обхватът на преразглеждането бе ограничен до проверка на субсидирането по отношение на заявителя.
1.4. Засегнати от разследването страни
(7)
Комисията официално уведоми заявителя, представителите на държавата на износа и сдружението на производителите в Съюза за започването на преразглеждането. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(8)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, бе предоставена такава възможност.
(9)
С цел получаване на информацията, която смята за необходима за своето разследване, Комисията изпрати въпросник до заявителя и до правителството на Индия („ПИ“) и получи отговори в рамките на посочения за целта срок.
(10)
Комисията изиска и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на субсидирането. Комисията извърши проверки на място в помещенията на заявителя в Мумбай, Индия, и в помещенията на ПИ в Ню Делхи (Генералната дирекция за външна търговия и Министерството на търговията) и Мумбай (Регионална служба на Генералната дирекция за външна търговия).
1.5. Разследван период в рамките на преразглеждането
(11)
Разследването на субсидирането обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“).
1.6. Успоредно антидъмпингово разследване
(12)
На 10 юни 2010 г. (9). Комисията обяви започването на частично междинно преразглеждане на настоящите антидъмпингови мерки съгласно член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (10) („основният антидъмпингов регламент“), ограничено до разглеждането на дъмпинга по отношение на същия заявител.
(13)
В хода на успоредното антидъмпингово разследване беше установено, че обстоятелствата относно дъмпинга не са се променили значително и трайно, поради което разследването бе прекратено без промяна на настоящите антидъмпингови мерки, приложими по отношение на заявителя.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(14)
Продуктът, който е предмет на преразглеждането, е PET с вискозитет 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, понастоящем класиран в код по КН 3907 60 20, с произход от Индия („разглежданият продукт“).
2.2. Сходен продукт
(15)
В хода на разследването бе установено, че разглежданият продукт, произвеждан в Индия и продаван в Съюза, е идентичен от гледна точка на физическите и химическите си характеристики и употребата си с продукта, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индия. Следователно беше достигнато до заключението, че продуктите, продавани на вътрешния пазар и на пазара за износ, са сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент. Тъй като настоящото преразглеждане е ограничено до определяне на субсидирането по отношение на заявителя, не бяха направени заключения по отношение на продукта, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
3. РЕЗУЛТАТИ ОТ РАЗСЛЕДВАНЕТО
3.1. Субсидиране
(16)
Въз основа на информацията, предоставена от ПИ и заявителя, и отговорите на въпросника на Комисията са разследвани следните схеми, за които се предполага, че обхващат предоставянето на субсидии:
Схеми на национално равнище:
а)
Схема за предварителни разрешения („AAS“);
б)
Схема за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“ („DEPBS“);
в)
Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“);
г)
Схема за фокусиране върху пазара („FMS“);
д)
Схема за фокусиране върху продукта („FPS“);
е)
Схема за освобождаване от данък върху доходите („ITES“).
Регионални схеми:
ж)
Схема на правителството на Гуджарат за поощряване на капиталовите инвестиции.
(17)
Схемите от а) до д), посочени по-горе, се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политика за външната търговия“ (ПВТ), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Два са документите относно политиката за външната търговия, които са от значение за РПП в настоящия случай, а именно FTP 04-09 (ПВТ 2004-2009 г.) и FTP 09-14 (ПВТ 2009-2014 г.). Вторият влезе в сила през август 2009 г. Освен това правителството на Индия определя процедурите, уреждащи ПВТ 2004-2009 г. и ПВТ 2009-2014 г., в „Наръчник на процедурите, том I“ (съответно НП I 2004-2009 г. и НП I 2009-2014 г.). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(18)
Схема е) се основава на Закон за данъка върху дохода от 1961 г., който се изменя с годишния Финансов закон.
(19)
Схема ж) се управлява от правителството на Гуджарат и се основава на неговата политика за насърчаване на промишлеността.
3.1.1. Схема за предварителни разрешения („AAS“)
а) Правно основание
(20)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 от ПВТ 2004-2009 г. и ПВТ 2009-2014 г. и в параграфи 4.1-4.30A от НП I 2004-2009 г. и НП I 2009-2014 г.
б) Условия за допускане до участие
(21)
AAS се състои от шест подсхеми, описани по-подробно в съображение 22. Тези подсхеми се различават, inter alia, по отношение на допусканите до участие лица. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ производители доставчици, имат право да участват в AAS за действителен износ и в AAS за годишни потребности. Производителите износители, които доставят на крайния износител, имат право да участват в AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки в рамките на категориите, свързани с планиран износ, както е посочено в параграф 8.2 от ПВТ 2004-2009 г. и ПВТ 2009-2014 г., като доставчиците на експортно ориентирани единици („ЕОЕ“), имат право да участват в AAS за планиран износ. И накрая, междинните доставчици на производителите износители са допуснати до ползите от планирания износ в рамките на подсхемите „предварително нареждане за освобождаване“ („ARO“) и „насрещен вътрешен акредитив“.
в) Практическо приложение
(22)
Предварителни разрешения се издават за:
i) Действителен износ: това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини, необходими за производството на конкретен продукт, предназначен за износ. „Действителен“ в този контекст означава, че предназначеният за износ продукт трябва да напусне територията на Индия. Условията на разрешението за внос и задължението за износ, включително видът на предназначения за износ продукт, са посочени в разрешението.
ii) Годишна потребност: това разрешително не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широкообхватна продуктова група (напр. химични и свързани с тях продукти). В рамките на дадени граници, определени от предходните му експортни резултати, притежателят на разрешението може да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от продуктите, попадащи в такава продуктова група. Той може да избере да изнася който и да е готов продукт, попадащ в продуктовата група, за която се ползват подобни освободени от мито суровини.
iii) Междинни доставки: тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, и да си поделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровини и да получи за тази цел AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт.
iv) Планиран износ: тази подсхема позволява главният изпълнител да внася безмитно суровини, които са нужни за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, изброени в параграф 8.2 букви б)-е), ж), и) и й) от ПВТ 2004-2009 г. и ПВТ 2009-2014 г. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставените стоки не напускат страната. Като планиран износ се разглеждат няколко категории доставки, при условие че стоките се произвеждат в Индия - например снабдяване на ЕОЕ или дружество, намиращо се в специална икономическа зона.
v) Предварително нареждане за освобождаване (ARO): притежателят на предварително разрешение, който възнамерява да доставя суровини от местни източници вместо от пряк внос, може да използва за целта ARO. В такива случаи предварителните разрешения се потвърждават като ARO и се прехвърлят на местния доставчик при доставката на посочените в тях материали. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава право на ползите от планирания износ, както е посочено в параграф 8.3 от ПВТ 2004-2009 г. и ПВТ 2009-2014 г. (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайния акциз). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на отстъпки или възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини.
vi) Насрещен вътрешен акредитив: тази подсхема отново обхваща местните доставки на притежателите на предварително разрешение. Притежателят на предварително разрешение може да се обърне към банка за издаване на насрещен вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Банката ще обяви разрешението за невалидно по отношение на прекия внос, само що се отнася до стойността и обема на материалите, които не са внесени, а са набавени на местния пазар. Местният доставчик ще има право на ползите от планирания износ, както е посочено в параграф 8.3 от ПВТ 2004-2009 г. и ПВТ 2009-2014 г. (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайния акциз).
(23)
Беше установено, че през РПП заявителят е получил отстъпки само в рамките на една подсхема, свързана с разглеждания продукт, т.е подточка iv) към AAS - „планиран износ“. Следователно не е необходимо да се установи дали останалите неизползвани подсхеми подлежат на изравнителни мерки.
(24)
По отношение на използването на AAS за планиран износ през РПП както разрешението за внос, така и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в разрешението. Освен това към момента на вноса и износа правителствените служители следва да документират в разрешението съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по тази схема, се определя от ПИ на основата на стандартни норми за съотношението между суровини и крайни продукти (SION). SION съществуват за повечето продукти, включително разглеждания продукт, и се издават от ПИ.
(25)
За да улеснят проверките от страна на индийските власти, притежателите на предварителни разрешения са задължени по закон да водят регистър на действителното потребление на безмитно внесените/местно произведените стоки срещу всяко разрешение в определен формат (параграфи 4.26, 4.30 и допълнение 23 към НП I 2004-2009 г. и НП I 2009-2014 г.). Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че определеният регистър и съответните записи са били проверени и информацията, представена съгласно допълнение 23, е вярна и точна във всяко отношение.
(26)
Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на разрешението (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца).
(27)
Беше установено, че няма връзка между внасяните суровини и изнасяните крайни продукти. Допустимите суровини могат да бъдат и суровини, използвани за производството на продукти нагоре по веригата. Освен това беше установено, че макар това да е било задължително, заявителят не е водил за всички разрешения посочения в съображение 25 регистър на потреблението, който да може да бъде проверен от външен счетоводител. Въпреки нарушението на това изискване заявителят се е възползвал от предимствата, които предоставя схемата AAS, още повече че предвид констатираните завишени стойности на SION тези предимства са надвишавали предписаното от съответните правни разпоредби.
г) Заключение
(28)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент, т.е. представлява финансово участие на ПИ, което предоставя полза на разследвания износител.
(29)
В допълнение на това подсхемата „планиран износ“ по AAS несъмнено зависи по закон от извършването на износ и следователно се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ никое дружество не може да извлече ползи в рамките на тази схема.
(30)
Следователно с настоящото преразглеждане се потвърди, че главната подсхема, използвана в настоящия случай, не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не прилага ефективно своята система за проверка или процедура, с която да се провери дали и в какви количества суровините са били вложени в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 към основния регламент, а ако става въпрос за схеми с възстановяване за заместители - приложение III, раздел II, точка 2 към основния регламент). Самите SION не могат да се приемат за система за проверка на действителното потребление, тъй като бе установено, че те водят до завишени стойности и че ПИ не търси възстановяването на получените в повече ползи. Действително ИП не е осъществило ефективен контрол въз основа на правилно воден регистър на действителното потребление. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 към основния регламент). На последно място бе потвърдено, че макар да е задължително по закон, участието на експерт-счетоводители в процеса на проверка на практика не е гарантирано.
(31)
Следователно AAS за планиран износ подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(32)
Поради липсата на система за допустимо възстановяване на мита или възстановяване на мита за заместители подлежащата на изравнителни мерки полза е пълното освобождаване от всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че в основния регламент се предвиждат не само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерното“ освобождаване от мита. В съответствие с член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент и приложение I, буква и) към него само прекомерното освобождаване от мита може да бъде обект на изравнителни мерки, при условие че са спазени условията на приложения II и III към основния регламент. В настоящия случай обаче тези условия не бяха изпълнени. Следователно, ако бъде установено, че липсва адекватен процес на наблюдение, горепосоченото изключение за схемите за възстановяване на мита не е приложимо, а по-скоро се прилага обичайното правило за изравнителни мерки спрямо сумата на (очакваните приходи от) неплатените мита, отколкото предполагаемо прекомерно освобождаване. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II към основния регламент, изчисляването на такова прекомерно освобождаване не спада към задълженията на разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент разследващият орган трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразния характер на заявената система за проверка.
(33)
Размерът на субсидията за заявителя бе изчислен въз основа на очакваните вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) върху суровините, внесени по подсхемата за „планиран износ“ по време на РПП (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, платени за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато за това бяха отправени основателни искания. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия бе разпределен върху целия оборот от износа през РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ, а не се отпуска във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(34)
Ставката на субсидията, установена по време на РПП за заявителя във връзка с тази схема, възлиза на 0,52 %.
3.1.2. Схема за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“ („DEPBS“)
а) Правно основание
(35)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в параграф 4.3 от ПВТ 2004-2009 г. и ПВТ 2009-2014 г., както и в глава 4 от НП I 2004-2009 г. и НП I 2009-2014 г.
б) Условия за допускане до участие
(36)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(37)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за отпускане на кредити по DEPBS, които се изчисляват като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставката на кредитите по DEPBS е установена от индийските власти за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на SION (вж. съображение 24) и митото върху предполагаемото съдържание на вноса, независимо дали вносните мита са били платени в действителност. Ставката по DEPBS за разглеждания продукт през РПП за настоящото разследване беше 8 % с максимална горна граница от 58 Rs/kg.
(38)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да има износна дейност. По времето на експортната сделка износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, в хода на процедурата по изпращането индийските митнически власти издават товарителница за износ. Документът посочва, inter alia, размера на кредитите по DEPBS за конкретната експортна сделка. Към този момент износителят знае точно каква полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Съответната ставка на кредита по DEPBS за изчисляване на ползата е прилаганата към момента на подаване на декларацията за износа. Следователно няма възможност за изменения на равнището на ползата със задна дата.
(39)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат осчетоводени като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на митнически задължения при последващ внос на каквито и да било неограничено внасяни стоки, с изключение на средства за производство. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на отпускане.
(40)
Заявки за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой експортни сделки. Срокът за подаване на заявления е 3 месеца, но както ясно е предвидено в параграф 9.3 от НП I 2004-2009 г. и НП I 2009-2014 г., заявленията, получени след крайния срок за подаването им, винаги могат да бъдат разгледани, ако се заплати минимална такса за забава (напр. 10 % от размера на кредита).
(41)
Установено бе, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП.
г) Заключения
(42)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредита по DEPBS се облагодетелства износителят, тъй като по този начин се подобрява ликвидността му.
(43)
Освен това DEPBS зависи по закон от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(44)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, както твърди заявителят. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са употребени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да се ползва от DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може износителят да се ползва от схемата, е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които си доставят суровини изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от DEPBS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(45)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, беше изчислен с оглед на установената полза за получателя през РПП. В това отношение бе прието, че ползата е произтекла за получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ се отказва от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
(46)
Беше установено, че произтичаща от DEPBS полза е съсредоточена върху разглеждания продукт. Поради това се счита за целесъобразно оценката на помощта по DEPBS да се извърши чрез сумиране на кредитите от всички експортни сделки за разглеждания продукт по тази схема през РПП.
(47)
При отправени основателни искания таксите, задължително плащани за получаването на субсидията, бяха приспаднати от кредитите, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(48)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тези субсидии беше разпределен върху общия оборот от износа на разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа и не се предоставя във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(49)
Въз основа на гореописаното ставката за субсидията, установена за заявителя през РПП във връзка с тази схема, възлиза на 7,52 %.
3.1.3. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“)
а) Правно основание
(50)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ПВТ 2004-2009 г. и ПВТ 2009-2014 г., както и в глава 5 от НП I 2004-2009 г. и НП I 2009-2014 г.
б) Условия за допускане до участие
(51)
Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ производители доставчици и доставчици на услуги, са допуснати до участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(52)
При условие че поеме задължение да осъществява износ, дружеството получава разрешение да внася производствено оборудване (ново и употребявано оборудване, но не по-старо от 10 години) при намалена митническа ставка. За тази цел, след подаване на заявление и заплащане на такса, ПИ издава лиценз по EPCGS. EPCGS предвижда намалена митническа ставка от 3 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по тази схема. За да бъде изпълнено задължението за износ, внесеното производствено оборудване трябва да се използва за производство на дадено количество стоки за износ в рамките на определен период. Съгласно ПВТ 2009-2014 г. производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на експортното задължение е по-кратък.
(53)
Притежателят на лиценз по EPCGS може да си набави производствено оборудване и на местния пазар. В такъв случай местният производител на производствено оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването на подобно производствено оборудване. От друга страна, местният производител може да поиска помощ за планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на притежателя на лиценз по EPCGS.
г) Заключение
(54)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение намалението на митото предоставя ползи на износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността му.
(55)
Освен това схемата EPCGS зависи по закон от извършването на износ, тъй като подобни лицензи са свързани със задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(56)
EPCGS не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото то не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(57)
Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесено производствено оборудване, използвано в нефтохимическия и други отрасли, за които такива ползи са били получени от заявителя, разпределени в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такова производствено оборудване в съответната промишленост. Към така изчисления размер бяха добавени лихви, за да се отрази пълната стойност на ползата във времето. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложен от заявителя за неговите продажби през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(58)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия беше разпределен като подходящ знаменател върху осъществения през РПП общ оборот от износа на нефтохимическия и други отрасли, за които такава полза е била получена, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа.
(59)
Ставката на субсидията, установена във връзка с тази схема по време на РПП, възлиза на 1,49 %.
3.1.4. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
а) Правно основание
(60)
Подробно описание на схемата FMS се съдържа в параграфи 3.9.1-3.9.2.2 от ПВТ 2004-2009 г. и параграфи 3.14.1-3.14.3 от ПВТ 2009-2014 г., и в параграфи 3.20-3.20.3 от НП I 2004-2009 г., и параграфи 3.8-3.8.2 от НП I 2009-2014 г.
б) Условия за допускане до участие
(61)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(62)
По тази схема износът на всички продукти до страните, изброени в допълнение 37-С към НП I 2004-2009 г. и НП I 2009-2014 г., подлежи на митнически кредит, възлизащ на 2,5-3 % от стойността франко на борд на изнасяните по схемата продукти. От схемата са изключени определен вид дейности, напр. износ на вносни стоки или трансбордирани стоки, планиран износ, износ на услуги и експортен оборот на единици, функциониращи в специални икономически зони/експортно ориентирани единици. От схемата са изключени и определен вид продукти, напр. диаманти, благородни метали, руда, зърнени храни, захар и петролни продукти.
(63)
Митническите кредити по схемата FMS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за разрешение на кредита. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване.
(64)
Удостоверението за разрешение на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, и след извършването на износа или изпращането на стоките. Ако заявител представи пред властите копия на всички съответни експортни документи (напр. заповед за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма право на преценка относно предоставянето на митническия кредит.
г) Заключение
(65)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Митнически кредит по FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с митническите кредити по FMS се предоставя полза на износителя, тъй като с тях се подобрява неговата ликвидност.
(66)
Освен това FMS зависи по закон от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(67)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право на помощ по FMS независимо дали изобщо внася суровини. За да може износителят да се ползва от схемата, е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които си доставят суровини изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като такива суровини, имат право да се ползват от FMS. Освен това даден износител може да се възползва от митническите кредити по FMS, за да внася производствено оборудване, въпреки че последното не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(68)
Размерът на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на установената полза, предоставяна на получателя за износа на разглеждания продукт през РПП, която е осчетоводявана от заявителя посредством използването на схемата с натрупване като приход при осъществяване на експортната сделка. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) бе разпределен върху експортния оборот от разглеждания продукт през РПП (знаменател), тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(69)
При отправени основателни искания таксите, задължително плащани за получаването на субсидията, бяха приспаднати от кредитите, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(70)
Ставката на субсидията, установена по време на РПП за заявителя във връзка с тази схема, възлиза на 0,87 %.
3.1.5. Схема за фокусиране върху продукта („FPS“)
(71)
В хода на разследването беше установено, че заявителят не е получил никаква полза въз основа на FPS през РПП. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
3.1.6. Схема за освобождаване от данък върху доходите („ITES“)
(72)
В хода на разследването беше установено, че заявителят не е получил никаква полза въз основа на ITES през РПП. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не бе необходим.
3.1.7. Схема на правителството на Гуджарат за поощряване на капиталовите инвестиции („CIIS“)
(73)
Щатът Гуджарат предоставя на имащите право промишлени предприятия стимули под формата на освобождаване от и/или отсрочване на плащането на данъци върху продажбите с цел поощряването на промишленото развитие на икономически изостаналите райони в този щат.
а) Правно основание
(74)
Подробно описание на приложената от правителството на Гуджарат („ПГ“) схема се съдържа в Резолюция на ПГ № INC-1095/2000(3)/I от 11 септември 1995 г., правителственото известие (финансов отдел) № (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH от 1 април 2006 г. и Правило 18A от Правилата на Гуджарат относно данъка върху добавената стойност (2006 г.).
б) Условия за допускане до участие
(75)
Дружествата, които основават ново промишлено предприятие или извършват мащабно разширение на съществуващо промишлено предприятие в изостанали райони, имат право да се ползват от тази схема. Независимо от това са налице изчерпателни списъци с промишлени отрасли, които нямат право да участват в схемата, поради което предприятията в някои сфери не могат да се ползват от поощряването.
в) Практическо приложение
(76)
В рамките на тази схема дружествата се задължават да инвестират в изостанали райони. Тези райони, които представляват определени териториални единици в Гуджарат, се класифицират в съответствие с икономическото си развитие в отделни категории, като същевременно някои райони са изключени или „под забрана“ за прилагане на схемата на поощряване. Основните критерии за установяването на размера на поощряването са размерът на инвестициите и районът, в който е или ще бъде разположено предприятието.
(77)
Стимулите могат да бъдат предоставени по всяко време, тъй като няма ограничения нито по отношение на подаване на заявление за предоставянето им, нито в изпълнението на количествени критерии.
г) Заключение
(78)
Чрез тази схема се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Тя представлява финансово участие от страна на ПГ, тъй като извършеното посредством нея поощряване - в настоящия случай освобождаването от данък върху продажбите - намалява постъпленията от данъци, които иначе биха били дължими. Още повече това поощряване предоставя привилегии на дадено дружество, тъй като подобрява финансовото му състояние, поради факта че не се плащат данъци, които иначе биха били дължими.
(79)
Освен това тази схема е специфична за всеки определен район по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) и параграф 3 от основния регламент, тъй като се предоставя само на някои дружества, които са инвестирали в определени географски райони в рамките на юрисдикцията на съответния щат. Тя не се предоставя на дружества, които са разположени извън тези райони, като освен това равнището на ползите е различно в зависимост от съответния район.
(80)
Следователно CIIS на ПГ подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(81)
Заявителят посочи, че той вече не отговаря на условията за ползите по CIIS по отношение на една от фабриките си. Това твърдение беше потвърдено в хода на разследването. Друга фабрика е престанала да отговаря на условията за участие в хода на настоящото разследване. Поради това субсидиите, получени за дейностите на тези фабрики, не бяха взети предвид при изчисляването на размера на субсидията.
(82)
Размерът на субсидията бе изчислен въз основа на размера на данъка върху продажбите, който по правило се дължи по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, но който не е платен по тази схема. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе разпределен върху общите продажби по време на разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от износа и не се отпуска във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Изчислената по този начин ставка на субсидията възлиза на 0,31 %.
3.1.8. Размер на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки
(83)
Размерът на всички подлежащи на изравнителни мерки субсидии, определен в съответствие с разпоредбите на основния регламент и изразен ad valorem, възлиза за заявителя на 10,73 %. Този размер на субсидиране надхвърля минималния праг, посочен в член 14, параграф 5 от основния регламент.
(84)
Следователно в съответствие с член 18 от основния регламент се приема, че субсидирането продължава през РПП.
3.2. Устойчив характер на промяната на обстоятелствата по отношение на субсидирането
(85)
В съответствие с член 19, параграф 2 от основния регламент беше проверено дали обстоятелствата, свързани със субсидирането, са се променили в значителна степен през РПП.
(86)
Беше установено, че през РПП заявителят e продължил да извлича полза от подлежащото на изравнителни мерки субсидиране от страна на ПИ. В допълнение ставката на субсидията, установена при настоящото преразглеждане, е значително по-ниска от установената при последното разследване в рамките на преразглеждането. Не са налице доказателства, че схемите ще бъдат преустановени или че в близко бъдеще ще бъдат въведени нови схеми.
(87)
Тъй като беше доказано, че заявителят получава много по-малко субсидии, отколкото преди и че е вероятно да продължи да получава субсидии в по-малък размер от установения при последното разследване в рамките на преразглеждането, се стига до заключението, че продължаването на съществуващата мярка превишава размера на субсидията, която подлежи на изравняване и която причинява вреда, поради което равнището на мерките следва да се промени с оглед на новите констатации.
4. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ И АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
4.1. Изравнителни мерки
(88)
В съответствие с член 19 от основния регламент и посочените в известието за започване причини за настоящото преразглеждане бе установено, че маржът на субсидиране по отношение на заявителя се е понижил от 13,8 на 10,7 % и вследствие на това ставката на изравнителното мито, прилагано спрямо този производител износител по силата на Регламент (ЕО) № 1286/2008, следва да бъде съответно изменена.
(89)
Изменената ставка на изравнителното мито следва да бъде установена на нивото на новата ставка на субсидиране, установена при настоящото преразглеждане, тъй като маржът на вредата, изчислен при първоначалното разследване на субсидирането, остава по-висок.
(90)
За да се избегне събирането на по-високи мита като резултат от колебанията на цената на РЕТ, отразяваща измененията на цената на суровия петрол, в първоначалното антисубсидийно разследване бе решено мерките да бъдат под формата на специфично мито. Счита се, че поради същата причина този подход трябва да се следва и при настоящото преразглеждане. Следователно преразгледаният размер на специфичното мито възлиза на 90,4 EUR/t.
4.2. Антидъмпингови мерки
(91)
Изменението на ставката на изравнителното мито ще се отрази върху окончателното антидъмпингово мито, налагано по силата на Регламент (ЕО) № 192/2007 върху вноса на PET, произвеждан от заявителя.
(92)
Във всички предходни разследвания антидъмпинговото мито бе коригирано, за да се избегне двойното отчитане на последиците от ползите от износните субсидии. В това отношение в член 14, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент и в член 24, параграф 1 от основния регламент се предвижда, че не се допуска едновременно налагане на антидъмпингови и изравнителни мерки при разглеждане на един и същ случай, възникнал поради дъмпинг или наличие на износно субсидиране. При предходните разследвания, а също и при настоящото преразглеждане бе установено, че някои от разследваните схеми на субсидиране, подлежащи на изравнителни мерки, са представлявали експортни субсидии по смисъла на член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент. По отношение на другите схеми за субсидиране, и по-специално на CIIS на ПГ, нямаше доказателства и не бяха изтъкнати доводи, които да покажат дали и до каква степен едни и същи субсидии се компенсират двукратно при едновременното налагане на антидъмпингови и изравнителни мита върху един и същ внасян продукт. По-конкретно не беше представено доказателство, че CIIS понижава експортната цена на даден продукт по различен начин в сравнение с цената на продукта, продаван на вътрешния пазар. По този начин CIIS влияе по един и същ начин и в еднаква степен върху цените, на които производителят продава продуктите си на вътрешния пазар и на външните пазари.
(93)
Тези субсидии сами по себе си са оказали въздействие върху експортната цена на заявителя и следователно са довели до повишаване на дъмпинговия марж. Казано по друг начин, окончателният дъмпингов марж, установен в първоначалното антидъмпингово разследване, се обяснява частично с наличието на експортни субсидии.
(94)
Следователно към настоящия момент окончателните ставки на антидъмпинговото мито за заявителя трябва да бъдат коригирани, за да може преразгледаният размер на ползите от експортните субсидии през РПП да се вземе предвид в настоящото преразглеждане и да се отрази действителният дъмпингов марж, оставащ след налагането на коригираното окончателно изравнително мито, с което се компенсират последиците от експортните субсидии.
(95)
С други думи, новите равнища на субсидиране трябва да бъдат взети предвид, за да бъдат коригирани установените по-рано антидъмпингови маржове.
(96)
Следователно антидъмпинговото мито за заявителя възлиза на 132,6 EUR/t.
(97)
Заявителят, както и останалите заинтересовани страни бяха информирани за фактите и съображенията, на които се основава намерението да се препоръча преустановяването на разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Част от таблицата, касаеща Reliance Industries Limited, в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 193/2007 се заменя със следното:
Страна
Дружество
Изравнително мито
(EUR/t)
Допълнителен код по ТАРИК
„Индия
Reliance Industries Ltd
90,4
A181“
Член 2
Част от таблицата, касаеща Reliance Industries Ltd., в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 192/2007 се заменя със следното:
Страна
Дружество
Антидъмпингово мито
(EUR/t)
Допълнителен код по ТАРИК
„Индия
Reliance Industries Ltd
132,6
A181“
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 2 септември 2011 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 906/2011 AL CONSILIULUI
din 2 septembrie 2011
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 193/2007 al Consiliului de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originare din India și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 192/2007 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originare, printre altele, din India
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolele 19 și 24,
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURĂ
1.1. Ancheta precedentă și măsurile compensatorii existente
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 2603/2000 (2), Consiliul a instituit o taxă compensatorie definitivă la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat („PET”) originare, printre altele, din India („ancheta antisubvenție inițială”). Ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 193/2007 (3) a instituit o taxă compensatorie definitivă pentru o perioadă de încă cinci ani. Măsurile compensatorii au fost modificate prin Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 al Consiliului (4) în urma unei reexaminări intermediare parțiale(„ultima anchetă de reexaminare”). Măsurile compensatorii constau într-o taxă specifică. Nivelul taxei se situează între 0 și 106,5 EUR/tonă pentru producătorii indieni desemnați individual, nivelul taxei reziduale aplicabile importurilor de la alți producători ridicându-se la 69,4 EUR/tonă („măsurile compensatorii actuale”).
1.2. Măsuri antidumping existente
(2)
Prin Regulamentul (CE) nr. 2604/2000 (5), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de PET originare, printre altele, din India („ancheta antidumping inițială”). Ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 192/2007 (6), a instituit o taxă antidumping definitivă pentru o perioadă de încă cinci ani. Măsurile antidumping au fost modificate prin Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 în urma ultimei anchete de reexaminare antisubvenție. Măsurile au fost stabilite la nivelul de eliminare a prejudiciului și au constat în taxe antidumping specifice. Nivelul taxei a variat între 87,5 și 200,9 EUR/tonă pentru producătorii indieni desemnați individual, nivelul taxei reziduale aplicabile importurilor de la alți producători ridicându-se la 153,6 EUR/tonă („măsurile antidumping actuale”).
(3)
Prin Decizia 2000/745/CE (7), Comisia a acceptat oferte de angajament din partea mai multor producători-exportatori care stabilesc un preț minim de import („PMI”) („angajamentul”).
1.3. Deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale
(4)
S-a înaintat o cerere de reexaminare intermediară parțială, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, de către Reliance Industries Limited, un producător-exportator indian de PET („solicitantul”). Obiectul cererii s-a limitat la stabilirea subvenționării în ceea ce îl privește pe solicitant. Totodată, acesta a solicitat și reexaminarea măsurilor antidumping actuale. Taxele reziduale antidumping și compensatorii se aplică la importurile de produse fabricate de solicitant, iar vânzările efectuate de solicitant către Uniune sunt reglementate de angajament.
(5)
Solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie conform cărora menținerea măsurii la nivelul său actual nu mai este necesară pentru a contrabalansa subvenționarea care poate face obiectul unor măsuri compensatorii. Mai exact, solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie care confirmă faptul că valoarea subvenției sale a scăzut cu mult sub nivelul taxei care i se aplică în prezent acestuia. Această scădere a nivelului global al subvenției se datorează în principal unei reduceri semnificative a avantajelor de care a beneficiat în cadrul sistemului de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS”).
(6)
În urma stabilirii, după consultarea Comitetului consultativ, a faptului că cererea conține suficiente elementele de probă prima facie, Comisia a anunțat, la 10 iunie 2010, deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale („prezenta reexaminare”) în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază printr-un aviz de deschidere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (8). Obiectul reexaminării s-a limitat la analiza subvenționării în ceea ce îl privește pe solicitant.
1.4. Părțile vizate de anchetă
(7)
Comisia a informat oficial solicitantul, reprezentanții țării exportatoare și asociația producătorilor din Uniune cu privire la deschiderea reexaminării. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(8)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.
(9)
Pentru a obține informațiile considerate necesare anchetei, Comisia a trimis un chestionar solicitantului și guvernului indian („GI”) și a primit răspuns în termenul stabilit în acest scop.
(10)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea subvenționării. Comisia a efectuat vizite de verificare la sediul solicitantului din Mumbai, India și la sediul GI din New Delhi (Directoratul General de Comerț Exterior și Ministerul Comerțului) și Mumbai (Biroul regional al Directoratului General de Comerț Exterior).
1.5. Perioada anchetei de reexaminare
(11)
Ancheta privind subvenționarea s-a referit la perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).
1.6. Ancheta antidumping paralelă
(12)
La 10 iunie 2010 (9), Comisia a anunțat deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping în vigoare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (10) („regulamentul antidumping de bază”), limitată la examinarea dumpingului în ceea ce privește solicitantul.
(13)
În cadrul anchetei antidumping paralele, s-a constatat că împrejurările dumpingului nu s-au schimbat semnificativ și într-o manieră durabilă, prin urmare, ancheta s-a încheiat fără a se modifica măsurile antidumping actuale aplicabile solicitantului.
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(14)
Produsul care face obiectul reexaminării este PET, cu o viscozitate de 78 ml/g sau mai mult, în conformitate cu standardul ISO 1628-5, încadrat în prezent la codul NC 3907 60 20 și originar din India („produsul în cauză”).
2.2. Produsul similar
(15)
Ancheta a confirmat faptul că produsul în cauză, fabricat în India și vândut către Uniune, prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice și este destinat acelorași utilizări ca produsul fabricat și vândut pe piața internă din India. Prin urmare, se constată că produsele vândute pe piața internă și de export sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. Întrucât prezenta reexaminare s-a limitat la stabilirea subvenționării în ceea ce îl privește pe solicitant, nu s-a ajuns la nicio constatare cu privire la produsul fabricat și vândut de industria Uniunii pe piața din Uniune.
3. REZULTATELE ANCHETEI
3.1. Subvenționare
(16)
Pe baza informațiilor furnizate de GI și de solicitant, precum și pe baza răspunsurilor la chestionarul Comisiei, următoarele sisteme, despre care se presupune că implică acordarea de subvenții, au făcut obiectul anchetei:
Sisteme naționale
(a)
Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme, „AAS”);
(b)
Sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS”);
(c)
Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme, „EPCGS”);
(d)
Sistemul „Piața-țintă” (Focus Market Scheme, „FMS”);
(e)
Sistemul „Produs-țintă” (Focus Product Scheme, „FPS”);
(f)
Sistemul de scutire de impozit pe profit (Income Tax Exemption Scheme, „ITES”).
Sisteme regionale
(g)
Sistemul de încurajare a investițiilor de capital al guvernului din Gujarat.
(17)
Sistemele menționate la literele (a)-(e) de mai sus se bazează pe Legea comerțului exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 („Legea comerțului exterior”). Legea comerțului exterior autorizează GI să emită avize privind politica de export și import. Aceste politici sunt rezumate în documentele privind „Politica în domeniul comerțului exterior” (Foreign Trade Policy, „FTP”), publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate periodic. Două documente FTP sunt relevante pentru PAR în cazul de față, și anume, FTP 04-09 și FTP 09-14. Acesta din urmă a intrat în vigoare în august 2009. În plus, GI stabilește și procedurile care guvernează FTP 04-09 și FTP 09-14 într-un „Manual de proceduri (Handbook of Procedures), volumul I” („HOP I 04-09” și, respectiv, „HOP I 09-14”). Manualul de proceduri este, de asemenea, actualizat periodic.
(18)
Sistemul menționat la litera (f) se bazează pe Legea privind impozitul pe profit din 1961, modificată anual prin Legea finanțelor.
(19)
Sistemul menționat la litera (g) este gestionat de guvernul din Gujarat și are la bază politica acestuia de stimulente industriale.
3.1.1. Sistemul autorizațiilor prealabile („AAS”)
(a) Temei juridic
(20)
Descrierea detaliată a acestui sistem se regăsește la punctele 4.1.1-4.1.14 din FTP 04-09 și FTP 09-14 și la punctele 4.1-4.30A din HOP I 04-09 și HOP I 09-14.
(b) Eligibilitate
(21)
Sistemul autorizațiilor prealabile este alcătuit din șase subsisteme, descrise mai detaliat la considerentul (22). Aceste subsisteme se deosebesc, printre altele, prin criteriile de eligibilitate. Producătorii-exportatori și comercianții-exportatori „afiliați” producătorilor sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemul „exporturi fizice” și „cerințe anuale”. Producătorii-exportatori care aprovizionează un exportator final sunt eligibili pentru subsistemul „mărfuri intermediare”. Contractanții principali care aprovizionează categoriile „exporturi prevăzute” menționate la punctul 8.2 din FTP 04-09 și FTP 09-14, cum ar fi furnizorii unei unități orientate către export (Export Oriented Unit, EOU), sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemul „exporturi prevăzute”. În cele din urmă, furnizorii intermediari ai producătorilor-exportatori sunt eligibili pentru beneficiile legate de „exporturi prevăzute” în cadrul subsistemelor „bonuri de aprovizionare anticipată” (Advance Release Order, ARO) și al „acreditivului intern de tip «back to back»” (back to back inland letter of credit).
(c) Punerea în practică
(22)
Autorizațiile prealabile pot fi emise pentru:
(i) exporturi fizice: este vorba de subsistemul principal. Permite importarea, fără taxe vamale, a materiilor prime necesare pentru fabricarea unui produs de export specific. În acest context, termenul „fizic” înseamnă că produsul de export trebuie să părăsească teritoriul indian. În autorizație se specifică o autorizație de import și o obligativitate de export, inclusiv tipul de produs exportat.
(ii) cerințe anuale: această autorizație nu este legată de un produs de export specific, ci de un grup de produse mai larg (de exemplu, produsele chimice și conexe). Titularul autorizației poate importa, beneficiind de scutire de taxe vamale, în limitele unui plafon stabilit în funcție de exporturile sale anterioare, orice element destinat fabricării unui produs, oricare ar fi acesta, care aparține acestui grup de produse. El poate exporta orice produs din grupul de produse menționat în cadrul căruia materiile prime sunt scutite de taxe;
(iii) bunuri intermediare: acest subsistem reglementează cazurile în care doi producători decid să producă unul și același produs de export, împărțind între ei procesul de producție. Producătorul-exportator care fabrică produsul intermediar poate importa materii prime scutite de taxe vamale și poate obține o autorizație prealabilă „bunuri intermediare” în acest scop. Ultimul exportator finalizează producția și are obligația de a exporta produsul finit;
(iv) exporturi prevăzute: acest subsistem permite unui contractant principal să importe cu scutire de taxe materii prime necesare fabricării de produse destinate a fi vândute ca „exporturi prevăzute” categoriilor de clienți prevăzute la punctul 8.2 literele (b)-(f), (g), (i) și (j) din FTP 04-09 și FTP 09-14. Conform GI, exporturile prevăzute se referă la tranzacțiile în care produsele furnizate nu părăsesc țara. Anumite categorii de tranzacții de aprovizionare sunt considerate ca fiind exporturi prevăzute, cu condiția ca produsele să fie fabricate în India, de exemplu, aprovizionarea unităților orientate către export sau a societăților situate într-o zonă economică specială;
(v) ARO: titularul autorizației prealabile care are intenția să se aprovizioneze cu materii prime de pe piața internă, în loc să le importe direct, are posibilitatea de a le procura în schimbul ARO. În acest caz, autorizațiile prealabile sunt validate ca ARO și sunt andosate furnizorului local în momentul livrării materiilor prime menționate în acestea. Andosarea ARO permite furnizorului local să beneficieze de avantajele exporturilor prevăzute, definite la punctul 8.3 din FTP 04-09 și FTP 09-14 (și anume autorizații prealabile pentru bunuri intermediare/exporturi prevăzute, exporturi prevăzute cu rambursare și rambursarea accizei finale). Mecanismul ARO constă în rambursarea impozitelor și a taxelor în favoarea furnizorului, și nu a exportatorului final, sub forma unui sistem de drawback/rambursări de taxe. Rambursarea impozitelor/taxelor este valabilă atât pentru materiile prime naționale, cât și pentru cele importate.
(vi) Acreditiv intern de tip „back to back” (back to back inland letter of credit): acest subsistem reglementează, de asemenea, livrările naționale către un titular de autorizație prealabilă. Titularul unei autorizații prealabile poate solicita unei bănci să deschidă un acreditiv intern în favoarea unui furnizor local. Banca invalidează autorizația pentru importurile directe numai în ceea ce privește suma corespunzătoare valorii și volumului materiilor prime obținute în țară, nu și ale celor importate. Furnizorul local are dreptul la avantajele legate de exporturile prevăzute, definite la punctul 8.3 din FTP 04-09 și FTP 09-14 (și anume, AAS pentru bunurile intermediare/exporturile prevăzute, exporturi prevăzute cu rambursare și rambursarea accizei finale).
(23)
S-a stabilit că, în cursul PAR, solicitantul a beneficiat de concesii numai în cadrul unui subsistem cu privire la produsul în cauză, și anume, AAS pentru exporturi prevăzute. Prin urmare, nu este necesar să se stabilească dacă subsistemele restante neutilizate pot face obiectul unor măsuri compensatorii.
(24)
În ceea ce privește utilizarea AAS pentru exporturi prevăzute în cursul PAR, volumul și valoarea importurilor autorizate și ale exporturilor obligatorii sunt stabilite de GI și sunt înregistrate în autorizație. În afară de aceasta, în momentul importului și al exportului, funcționarii guvernamentali trebuie să înregistreze tranzacțiile respective în autorizație. Volumul importurilor autorizate în acest sistem este stabilit de către autoritățile publice indiene, pe baza unor norme standard de intrări/ieșiri (standard input-output norms, „SION”), care există pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză și sunt emise de GI.
(25)
În scopul verificării de către autoritățile indiene, titularul unei autorizații prealabile este obligat prin lege să păstreze un registru al consumului efectiv („o situație contabilă bună și adecvată”) de mărfuri importate cu scutire de taxe vamale sau procurate pe plan intern pentru fiecare autorizație, într-un format specificat (punctele 4.26, 4.30 și anexa 23 din HOP I 04-09 și HOP I 09-14). Acest registru trebuie verificat de un expert contabil extern/contabil de management care emite un certificat în care se declară că registrele obligatorii și înregistrările relevante au fost examinate, iar informațiile oferite conform anexei 23 sunt adevărate și corecte din toate punctele de vedere.
(26)
Obligația de export trebuie îndeplinită într-un anumit termen de la eliberarea autorizației (24 de luni, cu două prelungiri posibile de câte 6 luni fiecare).
(27)
S-a stabilit că nu a existat nicio legătură între materiile prime importate și produsele finite exportate. Materiile prime eligibile pot fi, de asemenea, materii prime utilizate în fabricarea de produse din amonte. Mai mult decât atât, s-a constatat că solicitantul, deși avea obligația, nu a ținut registrul de consum la care se face referire în considerentul 25 pentru toate licențele, lucru ce poate fi verificat de un expert contabil extern. În ciuda încălcării acestei cerințe, solicitantul s-a bucurat de beneficiile oferite în cadrul AAS care, mai mult, având în vedere supraestimarea constatată a SION, depășeau, astfel, dispozițiile juridice.
(d) Constatare
(28)
Scutirea de taxe de import constituie o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume o contribuție financiară a GI, care a conferit un beneficiu exportatorului anchetat.
(29)
În plus, subsistemul AAS pentru „exporturi fizice” este în mod clar subordonat de drept rezultatelor la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. O societate nu poate obține beneficii în cadrul acestui sistem fără a încheia un angajament de export.
(30)
În consecință, prezenta reexaminare a confirmat că principalul subsistem aplicat în cazul de față nu poate fi considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele prevăzute la anexa I [litera (i)], anexa II (definiția și normele de drawback) și anexa III (definiția și normele de drawback pentru inputurile de substituire) din regulamentul de bază. Autoritățile publice indiene nu au aplicat în mod eficient sistemul sau procedura de verificare prin care să determine ce materii prime au fost consumate în fabricarea produsului exportat și în ce cantități (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de drawback pentru inputurile de substituire, anexa III partea II punctul 2 din regulamentul de bază). Normele SION în sine nu pot fi considerate un sistem de verificare a consumului efectiv, deoarece s-a constatat că sunt foarte avantajoase și s-a stabilit că beneficiile primite în plus nu sunt reclamate de GI. De altfel, guvernul nu a efectuat un control eficace pe baza unui registru de consum real ținut în mod corect. În plus, GI nu a efectuat nicio examinare ulterioară pe baza materiilor prime efectiv implicate, deși acest lucru ar fi trebuit să aibă loc în mod normal în absența unui sistem de verificare eficace (anexa II partea II punctul 5 și anexa III partea II punctul 3 din regulamentul de bază). În final, s-a confirmat că, implicarea experților contabili autorizați în procesul de verificare, deși impusă prin lege, nu este asigurată în practică.
(31)
Prin urmare, AAS pentru exporturi prevăzute poate face obiectul unor măsuri compensatorii.
(e) Calculul valorii subvenției
(32)
În lipsa unor sisteme autorizate de drawback al taxelor sau a unor sisteme de drawback pentru inputurile de substituire, beneficiul care poate face obiectul unor măsuri compensatorii este reprezentat de remiterea valorii totale a taxelor de import datorate în mod normal pentru importurile de materii prime. În acest sens, se menționează că regulamentul de bază nu prevede numai aplicarea măsurilor compensatorii în cazul unei remiteri „excesive” a taxelor. În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază și cu anexa I punctul (i) la respectivul regulament, remiterea excesivă a taxelor poate face obiectul unor măsuri compensatorii numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile menționate în anexele II și III din regulamentul de bază, însă aceste condiții nu au fost îndeplinite în cazul de față. Astfel, în cazul în care se constată absența unei proceduri de verificare adecvate, excepția pentru sistemele de drawback menționată anterior nu este aplicabilă și prevalează regula normală de compensare a valorii taxelor neachitate (venituri nepercepute), mai curând decât orice pretinsă remitere în exces. În conformitate cu anexa II partea II și cu anexa III partea II din regulamentul de bază, sarcina de a calcula remiterea excesivă nu îi revine autorității responsabile cu ancheta. Dimpotrivă, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, autoritatea responsabilă cu ancheta trebuie doar să găsească dovezi suficiente pentru a respinge oportunitatea unui pretins sistem de verificare.
(33)
Valoarea subvenției acordate solicitantului a fost calculată pe baza taxelor vamale de import nepercepute (taxe vamale de bază și taxe vamale suplimentare speciale) asupra materialelor importate în cadrul subsistemului pentru „exporturi prevăzute” în timpul PAR (numitor). În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, costurile suportate în mod necesar pentru a obține subvenția au fost deduse, în cazul unor cereri justificate, din valoarea subvenției. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, subvenția a fost acordată în funcție de cifra totală de afaceri realizată la export în timpul PAR ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export, și nu în funcție de cantitățile fabricate ce au fost produse, exportate sau transportate.
(34)
Nivelul subvenției stabilit conform acestui sistem pentru solicitant în cursul PAR se ridică la 0,52 %.
3.1.2. Sistemul de credite pentru taxe de import („DEPBS”)
(a) Temeiul juridic
(35)
Descrierea detaliată a DEPBS se regăsește la alineatul (4).3 din FTP 04-09 și FTP 09-14, precum și în capitolul 4 din „HOP I 04-09” și „HOP I 09-14”.
(b) Eligibilitate
(36)
Orice producător-exportator sau comerciant-exportator poate beneficia de acest sistem.
(c) Punerea în practică
(37)
Orice exportator eligibil poate solicita credite DEPBS care se calculează ca procent din valoarea produselor exportate în cadrul acestui sistem. Autoritățile indiene au stabilit astfel de rate DEPBS pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. Acestea sunt stabilite pe baza normelor SION (a se vedea considerentul 24) și a incidenței taxelor vamale asupra conținutului presupus al importurilor, indiferent dacă taxele de import au fost sau nu plătite. Nivelul DEPBS pentru produsul în cauză în cursul PAR din ancheta actuală a fost de 8 % și o limită de valoare de 58 Rs/kg.
(38)
Pentru a putea fi eligibilă pentru beneficiile acordate în cadrul acestui sistem, o societate trebuie să exporte. În momentul tranzacției de export, exportatorul trebuie să prezinte autorităților indiene o declarație care să precizeze că exportul este efectuat în cadrul DEPBS. Pentru ca bunurile să poată fi exportate, autoritățile vamale indiene eliberează, în cursul procedurii de expediere, un aviz de expediere. Acest document indică, printre altele, valoarea creditului DEPBS care trebuie acordat pentru această tranzacție de export. În acest stadiu, exportatorul cunoaște avantajul de care urmează să beneficieze. Odată ce avizul de expediție a fost eliberat de către autoritățile vamale, GI nu mai poate reveni asupra deciziei de acordare a creditului DEPBS. Nivelul DEPBS aplicabil pentru calculul creditului pentru taxe de import acordat este nivelul aflat în vigoare în momentul declarației de export. Prin urmare, modificarea retroactivă a nivelului beneficiului nu este posibilă.
(39)
S-a constatat, de asemenea, că, în conformitate cu standardele indiene de contabilitate, creditele DEPBS pot fi înscrise ca profituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită. Aceste credite pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la orice import ulterior de bunuri care nu au fost supuse unor restricții la import, cu excepția bunurilor de capital. Produsele astfel importate pot fi vândute pe piața internă (fiind supuse taxei de vânzare) sau utilizate în alt fel. Creditele DEPBS sunt liber transferabile și au o valabilitate de 24 luni de la data acordării.
(40)
Cererile de credite DEPBS se prezintă în format electronic și pot acoperi un număr nelimitat de tranzacții de export. Termenul limită de depunere a cererilor este de trei luni de la exportare, însă, conform dispozițiilor clare de la punctul 9.3 din HOP I 04-09 și HOP I 09-14, cererile primite după expirarea termenului limită de depunere pot fi întotdeauna acceptate în schimbul aplicării unei taxe minore de penalizare (respectiv 10 % din taxă).
(41)
S-a stabilit că solicitantul a beneficiat de acest sistem în cursul PAR.
(d) Constatare
(42)
Sistemul DEPBS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Creditele DEPBS reprezintă o contribuție financiară a GI, deoarece, în final, ele sunt utilizate pentru plata taxelor de import, GI renunțând astfel la venituri vamale exigibile în mod normal. În plus, creditele DEPBS conferă exportatorului un avantaj prin ameliorarea lichidității societății.
(43)
În afară de aceasta, DEPBS este condiționat în drept de rezultatele obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.
(44)
Acest sistem nu poate fi considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, astfel cum a susținut solicitantul. Sistemul nu respectă normele stricte stipulate în anexa I punctul (i), anexa II (definiție și norme privind sistemele cu rambursare a taxelor vamale) și în anexa III (definiție și norme privind sistemele cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire) din regulamentul de bază. Exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe vamale în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de materii prime utilizate. În plus, nu există niciun sistem sau procedură prin care s-ar putea verifica ce materii prime sunt consumate în procesul de producție a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă de taxe de import, în sensul punctului (i) din anexa I și al anexelor II și III din regulamentul de bază. În final, un exportator poate beneficia de avantajele sistemului DEPBS, fie că importă sau nu materii prime. Pentru a obține beneficiul, un exportator trebuie doar să exporte mărfuri, fără să demonstreze că a importat vreo materie primă. În consecință, chiar și exportatorii care își achiziționează toate materiile prime de pe piața internă și care nu importă niciunul dintre produsele care pot fi utilizate ca materii prime sunt îndreptățiți să beneficieze de DEPBS.
(e) Calculul valorii subvenției
(45)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată în funcție de avantajul conferit beneficiarului, înregistrat pe perioada anchetei de reexaminare. În această privință, s-a considerat că beneficiul este conferit în momentul efectuării tranzacției de export în cadrul acestui sistem. În momentul respectiv, GI pot renunța la perceperea taxelor vamale, fapt care constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază.
(46)
S-a constatat că beneficiile rezultate din DEPBS s-au concentrat asupra produsului în cauză. Prin urmare, se consideră adecvat ca avantajul conferit în cadrul DEPBS să fie evaluat prin însumarea creditelor obținute pentru toate tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul PAR.
(47)
În urma prezentării unor cereri justificate, costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse din credite pentru a obține valorile subvenției ca numărător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază.
(48)
În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, aceste subvenții au fost acordate pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pentru produsul în cauză pe perioada anchetei de reexaminare ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, și nu în funcție de cantitățile fabricate ce au fost produse, exportate sau transportate.
(49)
Nivelul subvenției stabilit conform acestui sistem pentru solicitant în cursul PAR se ridică la 7,52 %.
3.1.3. Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție („EPCGS”)
(a) Temei juridic
(50)
Descrierea detaliată a EPCGS se regăsește la capitolul 5 din FTP 04-09 și FTP 09-14, precum și la capitolul 5 din HOP I 04-09 și HOP I 09-14.
(b) Eligibilitate
(51)
Pot beneficia de sistem producătorii-exportatori, precum și comercianții-exportatori „afiliați” producătorilor și prestatorilor de servicii.
(c) Punerea în practică
(52)
Sub rezerva unei obligații de export, societățile sunt autorizate să importe bunuri de capital (noi și la mâna a doua, cu o vechime de cel mult 10 ani) la o rată redusă a taxei. În acest scop, GI eliberează, la cerere, o licență EPCGS, în schimbul unei redevențe. EPCGS prevede aplicarea unui nivel redus al taxei de import de 3 % tuturor bunurilor de capital importate în cadrul sistemului respectiv. Pentru a respecta obligația de export, bunurile de capital importate trebuie utilizate pentru a produce o anumită cantitate de bunuri pentru export într-o perioadă dată. Conform FTP 09-14, bunurile de capital pot fi importate cu o rată a taxei de 0 % în cadrul EPCGS, însă, în acest caz, perioada pentru îndeplinirea obligației de export este mai scurtă.
(53)
Titularul unei licențe EPCGS poate, de asemenea, să achiziționeze bunuri de capital pe piața internă. În acest caz, producătorul național de bunuri de capital poate să profite el însuși de acest beneficiu și să importe cu scutire de taxe vamale componentele necesare pentru fabricarea unor astfel de mijloace de producție. În mod alternativ, producătorul național poate solicita să beneficieze de avantajul aferent exporturilor prevăzute în cazul livrării bunurilor de capital titularului unei licențe EPCGS.
(d) Constatare
(54)
Sistemul EPCGS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxei constituie o contribuție financiară din partea GI, deoarece această concesie diminuează veniturile din taxe ale GI, care, în mod normal, s-ar cuveni a fi percepute. În afară de aceasta, reducerea taxei conferă exportatorului un avantaj în măsura în care taxele economisite la import ameliorează lichiditățile societății.
(55)
Mai mult decât atât, EPCGS se subordonează de drept rezultatelor la export, deoarece aceste licențe nu pot fi obținute fără angajamentul de a exporta. Prin urmare, acesta este considerat drept specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.
(56)
Sistemul EPCGS nu poate fi considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Bunurile de capital nu sunt incluse în domeniul de aplicare al unor astfel de sisteme autorizate, definite la punctul (i) din anexa I la regulamentul de bază, deoarece nu sunt consumate în procesul de fabricație a produselor exportate.
(e) Calculul valorii subvenției
(57)
Valoarea subvenției a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza taxelor vamale neachitate pentru bunurile de capital importate, utilizate în sectorul petrochimic și în alte sectoare pentru care solicitantul a primit astfel de beneficii, repartizate pe o perioadă care reflectă durata normală de depreciere a acestor bunuri de capital în industria în cauză. La această valoare s-au adăugat dobânzi pentru a reflecta valoarea totală a beneficiului în timp. Rata dobânzii de credit comercial aplicată de solicitant pentru vânzările sale din perioada anchetei de reexaminare a fost considerată corespunzătoare în acest sens.
(58)
În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, subvenția a fost acordată în funcție de cifra de afaceri realizată la export în sectorul petrochimic și în alte sectoare pentru care s-au primit astfel de beneficii în cursul PAR ca numitor corespunzător, deoarece subvenția se subordonează rezultatelor la export.
(59)
Nivelul subvenției stabilit conform acestui sistem în cursul PAR se ridică la 1,49 %.
3.1.4. Sistemul „Piața-țintă” („FMS”)
(a) Temei juridic
(60)
Descrierea detaliată a FMS se regăsește la punctele 3.9.1-3.9.2.2 din FTP 04-09 și la punctele 3.14.1-3.14.3 din FTP 09-14, precum și la punctele 3.20-3.20.3 din HOP I 04-09 și la punctele 3.8-3.8.2 din HOP I 09-14.
(b) Eligibilitate
(61)
Orice producător-exportator sau comerciant-exportator poate beneficia de acest sistem.
(c) Punerea în practică
(62)
În cadrul acestui sistem, exporturile tuturor produselor către țările notificate prin apendicele 37(C) la HOP I 04-09 și HOP I 09-14 au dreptul să beneficieze de un credit pentru taxe echivalent cu 2,5 %-3 % din valoarea FOB a produselor exportate în cadrul acestui sistem. Anumite tipuri de activități de export sunt excluse din sistem, ca, de exemplu, exporturile de bunuri importate sau bunuri expediate, exporturile prevăzute, exporturile de servicii și cifra de afaceri la export a unităților care funcționează în zone economice speciale/unități orientate către export. Sunt, de asemenea, excluse din acest sistem anumite tipuri de produse, ca de exemplu diamantele, metalele prețioase, minereurile, cerealele, zahărul și produsele petroliere.
(63)
Creditele de taxe obținute prin acest sistem sunt liber transferabile și valabile pe o perioadă de 24 luni de la data emiterii certificatului relevant privind dreptul la credite. Aceste credite pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la importurile ulterioare de orice elemente sau bunuri, inclusiv bunuri de capital.
(64)
Certificatul privind dreptul la credite este eliberat din portul din care au fost efectuate exporturile după realizarea acestora sau expedierea bunurilor. Atâta vreme cât un solicitant oferă autorităților copii ale tuturor documentelor de export relevante (de exemplu, ordine de export, facturi, avize de expediere, certificate de realizare bancare), guvernul Indiei nu mai poate reveni asupra deciziei de acordare a creditelor pentru taxe.
(d) Constatare
(65)
Sistemul FMS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Creditele pentru taxe FMS constituie o contribuție din partea GI, deoarece acestea sunt utilizate în cele din urmă pentru achitarea taxelor de import, GI renunțând astfel la veniturile vamale exigibile în mod normal. În plus, creditul pentru taxe FMS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile.
(66)
Mai mult decât atât, FMS se subordonează în drept rezultatelor obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.
(67)
Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem de drawback autorizat pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele stricte prevăzute la anexa I punctul (i), anexa II (definiția și normele privind sistemele drawback) și anexa III (definiția și normele privind sistemul drawback pentru produsele de înlocuire) din regulamentul de bază. Exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe vamale în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de materii prime utilizate. Nu există niciun sistem sau procedură care să confirme materiile prime consumate în procesul de producție a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată în exces a taxelor de import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III din regulamentul de bază. Exportatorii sunt eligibili pentru FMS, indiferent dacă importă sau nu materii prime. Pentru a obține beneficiul, un exportator trebuie doar să exporte mărfuri, fără să demonstreze că a importat vreo materie primă. În consecință, chiar și exportatorii care își procură toate materiile prime la nivel local și nu importă niciun fel de produse care pot fi utilizate ca materii prime, pot beneficia de avantajele FMS. În plus, un exportator poate utiliza creditele pentru taxe FMS pentru a importa bunuri de capital, deși acestea nu sunt acoperite de sistemele autorizate de drawback al taxelor, după cum se stipulează la punctul (i) din anexa I la regulamentul de bază, întrucât nu sunt consumate la fabricarea produselor exportate.
(e) Calculul valorii subvenției
(68)
Valoarea subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii s-a calculat în funcție de avantajul conferit beneficiarului pentru exportul produsului în cauză, astfel cum a fost constatat în PAR și contabilizate de solicitant, pe baza tranzacțiilor, ca profituri în momentul tranzacției de export. În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, subvenția (numitorul) a fost acordată în funcție de cifra de afaceri realizată la export pentru produsul în cauză în cursul PAR ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, și nu în funcție de cantitățile fabricate care au fost produse, exportate sau transportate.
(69)
În urma prezentării unor cereri justificate, costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse din credite pentru a obține valorile subvenției ca numărător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază.
(70)
Nivelul subvenției stabilit conform acestui sistem pentru solicitant în cursul PAR se ridică la 0,87 %.
3.1.5. Sistemul „Produs-țintă” („FPS”)
(71)
În cursul anchetei, s-a constatat că solicitantul nu a obținut beneficii în cadrul FPS în cursul PAR. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul prezentei anchete.
3.1.6. Sistemul de scutire de impozit pe profit („ITES”)
(72)
În cursul anchetei, s-a constatat că solicitantul nu a obținut beneficii în cadrul ITES în cursul PAR. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul prezentei anchete.
3.1.7. Sistemul de încurajare a investițiilor de capital („CIIS”) al guvernului din Gujarat
(73)
Statul Gujarat acordă întreprinderilor industriale care îndeplinesc condițiile necesare stimulente sub forma unei scutiri de la taxa la vânzare/achiziție și/sau a unui report al acesteia pentru a încuraja dezvoltarea industrială a regiunilor sale mai puțin dezvoltate din punct de vedere economic.
(a) Temei juridic
(74)
Descrierea detaliată a acestui sistem aplicat de guvernul din Gujarat (GG) se regăsește în Rezoluția GG nr. INC-1095/2000(3)/I din 11 septembrie 1995, Notificarea guvernului, Departamentul Finanțe nr. (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH din data de 1 aprilie 2006 și Norma 18A din Normele statului Gujarat privind taxa pe valoarea adăugată (2006).
(b) Eligibilitate
(75)
Societățile care creează o nouă unitate industrială sau care efectuează o extindere la scară largă a unei unități industriale existente în regiuni mai puțin dezvoltate sunt eligibile pentru a primi beneficiile acordate în cadrul acestei scheme. Cu toate acestea, există liste exhaustive cu industrii neeligibile care împiedică societățile din anumite sectoare de activitate să beneficieze de aceste măsuri.
(c) Aplicarea practică
(76)
În conformitate cu aceste sisteme, întreprinderile trebuie să investească în regiuni mai puțin dezvoltate din punct de vedere economic. Aceste regiuni, care corespund anumitor unități teritoriale din statul Gujarat, sunt clasificate în categorii diferite, în funcție de nivelul lor de dezvoltare economică, existând, totodată, regiuni care sunt excluse sau care au „interdicție” la aplicarea sistemelor de stimulare. Principalele criterii luate în considerare pentru stabilirea valorii stimulentelor sunt importanța investiției și regiunea în care întreprinderea este sau urmează să fie stabilită.
(77)
Stimulentele pot fi acordate în orice moment, având în vedere că nu s-a stabilit niciun termen pentru depunerea cererilor sau pentru respectarea criteriilor cantitative.
(d) Constatare
(78)
Acest sistem acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Ele constituie o contribuție financiară a guvernului din Gujarat, deoarece stimulentele acordate, în cazul de față, scutiri de taxa la vânzare/achiziție, privează autoritățile publice de veniturile fiscale în mod normal exigibile. În plus, stimulentele oferă un beneficiu întreprinderii, deoarece neachitarea taxei în mod normal exigibile îi îmbunătățește situația financiară.
(79)
Mai mult decât atât, acest sistem este specific diferitelor regiuni în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și al articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, deoarece sunt deschise numai anumitor întreprinderi care au investit în anumite regiuni geografice desemnate, aflate sub jurisdicția statului în cauză. Acest sistem nu este accesibil societăților stabilite în afara acestor regiuni și, în plus, nivelul beneficiului acordat diferă în funcție de regiunea în cauză.
(80)
Sistemul CIIS al GG poate face, prin urmare, obiectul unor măsuri compensatorii.
(e) Calculul valorii subvenției
(81)
Solicitantul a susținut că nu mai îndeplinește condițiile pentru a primi beneficii în cadrul CIIS pentru una dintre fabricile sale. Ancheta a confirmat această afirmație. În cazul unei alte fabrici, eligibilitatea societății a expirat în cursul prezentei anchete. Prin urmare, subvențiile primite pentru activitățile acestor fabrici nu au fost luate în considerare la calcularea valorii subvenției.
(82)
Valoarea subvenției a fost calculată pe baza valorii taxei la vânzare/achiziție în mod normal exigibile pentru perioada anchetei de revizuire, dar care nu a fost achitată în cadrul acestui sistem. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (numărător) a fost raportată la ansamblul vânzărilor realizate în cursul perioadei anchetei de revizuire, anumitor adecvat, deoarece subvenția nu este condiționată de exporturi și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. Nivelul subvenției obținut a fost de 0,31 %.
3.1.8. Valoarea subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii
(83)
Valoarea totală a subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii, în conformitate cu regulamentul de bază, exprimată pe o bază ad valorem, pentru solicitant este de 10,73 %. Valoarea subvențiilor este mai mare decât pragul de minimis stabilit la articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(84)
Prin urmare, se consideră că, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, subvenționarea a continuat în cursul PAR.
3.2. Caracterul durabil al schimbărilor de circumstanțe privind subvenționarea
(85)
În conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat măsura în care împrejurările subvenționării s-au schimbat semnificativ în cursul PAR.
(86)
S-a stabilit că, în cursul PAR, solicitantul a continuat să beneficieze de subvenții care puteau face obiectul unor măsuri compensatorii acordate de GI. În plus, nivelul subvențiilor constatat în cursul prezentei reexaminări este mai mic decât cel stabilit în cursul ultimei anchete de reexaminare. Nu sunt disponibile elemente de probă care să confirme faptul că sistemele vor înceta să funcționeze sau că vor fi introduse noi sisteme în viitorul apropiat.
(87)
Întrucât s-a demonstrat că solicitantul beneficiază de un nivel de subvenționare mai scăzut decât înainte și că va continua probabil să primească subvenții cu o valoare mai mică decât cea stabilită în ultima anchetă de reexaminare, s-a constatat că menținerea măsurii existente este mai mare decât subvenția care poate face obiectul unor măsuri compensatorii și care cauzează prejudiciul și că nivelul măsurilor ar trebui, în consecință, modificat pentru a reflecta noile constatări.
4. MĂSURI COMPENSATORII ȘI MĂSURI ANTIDUMPING
4.1. Măsuri compensatorii
(88)
În conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază și motivele prezentei reexaminări enunțate în avizul de deschidere, s-a stabilit că marja subvenției în ceea ce privește solicitantul a scăzut de la 13,8 % la 10,7 % și, prin urmare, nivelul taxei compensatorii instituite pentru acest producător-exportator prin Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 trebuie modificat în consecință.
(89)
Nivelul modificat al taxei compensatorii ar trebui stabilit ținându-se cont de noul nivel de subvenționare constatat în cursul prezentei reexaminări, dat fiind că marjele de prejudiciu calculate în ancheta antisubvenție inițială rămân superioare.
(90)
În cadrul anchetei antisubvenție inițiale, pentru a evita ca fluctuațiile prețurilor PET determinate de variațiile prețurilor țițeiului să aibă ca rezultat perceperea unor taxe mai mari, s-a decis că măsurile ar trebui să ia forma unei taxe specifice. Se consideră că această abordare ar trebui respectată și în prezenta reexaminare din același motiv. În consecință, valoarea revizuită a taxei specifice este de 90,4 EUR/tonă.
4.2. Măsuri antidumping
(91)
Modificarea nivelului taxei compensatorii va avea un impact asupra taxei antidumping definitive impuse la importurile de polietilen tereftalat produs de solicitant prin Regulamentul (CE) nr. 192/2007.
(92)
În cadrul tuturor anchetelor anterioare, taxa antidumping a fost ajustată pentru a evita orice dublă contabilizare a efectelor avantajelor obținute din subvențiile la export. În acest sens, articolul 14 alineatul (1) din regulamentul antidumping de bază și articolul 24 alineatul (1) din regulamentul de bază prevăd că niciun produs nu poate fi supus în același timp unor măsuri antidumping și unor măsuri compensatorii în vederea remedierii aceleiași situații care rezultă din dumping sau din acordarea unei subvenții la export. În anchetele anterioare, precum și în cadrul prezentei reexaminări, s-a constatat că unele dintre sistemele de subvenționare supuse anchetei, care puteau face obiectul unor măsuri compensatorii, reprezentau subvenții la export în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. În ceea ce privește alte sisteme de subvenționare și, în special, sistemul CIIS al GG, nu s-au prezentat elemente de probă și nici argumente care să confirme dacă și în ce măsură aceleași subvenții sunt compensate de două ori prin impunerea concomitentă a unor taxe antidumping și a unor taxe compensatorii la același produs importat. Mai precis, nu au existat elemente de probă care să confirme că CIIS a scăzut prețul de export al unui produs într-un alt mod decât prețul produselor vândute la nivel intern. Astfel, sistemul CIIS afectează prețurile la care producătorul își vinde produsele pe piața internă și pe piețele de export în același mod și în aceeași măsură.
(93)
În consecință, aceste subvenții au afectat prețul de export al solicitantului, ducând, astfel, la o marjă de dumping mai mare. Cu alte cuvinte, marja de dumping definitivă stabilită în ancheta antidumping inițială se explică parțial prin existența subvențiilor la export.
(94)
În consecință, nivelul taxei antidumping definitive aplicate solicitantului trebuie, în prezent, ajustat pentru a lua în considerare nivelul revizuit al beneficiului obținut în urma subvențiilor la export în cursul PAR în prezenta reexaminare pentru a reflecta marja reală de dumping rămasă după instituirea taxei compensatorii definitive ajustate care compensează efectul subvențiilor la export.
(95)
Cu alte cuvinte, noile niveluri ale subvenției vor trebui luate în considerare pentru ajustarea marjelor de dumping stabilite anterior.
(96)
Nivelul taxei antidumping pentru solicitant ar trebui să fie, așadar, 132,6 EUR/tonă.
(97)
Atât solicitantului, cât și celorlalte părți în cauză li s-au adus la cunoștință faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat să se propună încheierea anchetei,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
O parte a tabelului privind Reliance Industries Limited de la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 193/2007 se înlocuiește cu:
Țara
Societatea
Taxa compensatorie
(EUR/tonă)
Codul adițional TARIC
„India
Reliance Industries Ltd
90,4
A181”
Articolul 2
O parte a tabelului privind Reliance Industries Ltd. de la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 192/2007 se înlocuiește cu:
Țara
Societatea
Taxa antidumping
(EUR/tonă)
Codul adițional TARIC
„India
Reliance Industries Ltd
132,6
A181”
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 2 septembrie 2011.