РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 9 март 2012 година
относно Държавна помощ SA.12522 (C 37/08) - Франция - Прилагане на решение „Sernam 2“
(нотифицирано под номер C(2012) 1616)
(Само текстът на френски език е автентичен.)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/398/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 108, параграф 2, алинея първа (1);
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62 от него, параграф 1, буква а);
след като покани заинтересованите страни да представят техните коментари относно посочените членове (2);
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ОБЩ КОНТЕКСТ НА ПРОЦЕДУРАТА
(1)
На 23 май 2001 г. Комисията е одобрила помощ за преструктурирането на КД „Sernam“ (командитно дружество), което е „Sernam SA“ през декември 2001 г. („решение Sernam 1“) (3).
(2)
На 20 октомври 2004 г. Комисията е приела окончателно решение, с което потвърждава, че одобрената помощ с решение „Sernam 1“ на стойност 503 млн. EUR съответства на вътрешния пазар при определени условия („решение Sernam 2“) (4). Това решение се отнася също така за наличието на допълнителна помощ в размер на 41 млн. EUR, която е несъвместима с вътрешния пазар и Франция следва да възстанови.
(3)
С писмо от 24 юни 2005 г., първо трето лице („първи жалбоподател“) се жалва от неправилното прилагане на решението „Sernam 2“ (5).
(4)
На 22 февруари 2006 г. първият жалбоподател предяви иск за неправомерно бездействие срещу Комисията поради това, че навремето не е предприела действия относно неговата жалба.
(5)
С писмо от 10 април 2006 г. второ заинтересовано лице, дружеството „Mory Group“ („втори жалбоподател“) също така е внесло жалба до Комисията (6).
(6)
Двамата жалбоподатели оценяват по същество, че решението „Sernam 2“ е неправомерно приложено, и са поискали от Комисията да образува нова формална процедура за преглед относно прилагането от Франция на решението „Sernam 2“.
(7)
С писмо от 16 юли 2008 г. Комисията е информирала Франция за решението да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на прилагането от Франция на решението „Sernam 2“„решение за откриване“). Комисията по-специално е изразила своите опасения относно съвместимостта на решението „Sernam 2“ с избраните методи от Франция, според нея, за прилагане на това решение и възможността тези методи да предложат нови държавни помощи.
(8)
Решението на Комисията да открие процедурата е публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7). Доводите на двамата жалбоподатели са обобщени в съображение 16. Със същото решение Комисията е поканила заинтересованите лица да представят техните коментари относно прилагането от Франция на решението „Sernam 2“.
(9)
На 8 октомври 2008 г. френските органи са представили своите коментари относно решението за откриване на процедура.
(10)
Комисията е получила коментарите в тази връзка от част от заинтересованите страни. Първият жалбоподател е предоставил своите коментари на 13 ноември 2008 година. Националното железопътно дружество („SNCF“) е съобщило коментарите си на 6 февруари 2009 г. Инвестиционният фонд „Butler Capital Partners“ („BCP“) е представил коментарите си на 9 февруари 2009 г. Комисията е изпратила получените коментари на Франция на 25 март 2009 г. като ѝ дава възможност да ги коментира и е получила коментарите на френските органи относно коментарите на първия жалбоподател на 7 май 2009 г.
(11)
На 15 март 2011 г. вторият жалбоподател е заставил Комисията да пусне в действие „следствените действия“ с оглед проверка на условията за прилагане на решението „Sernam 2“. Комисията е отговорила на 18 май 2011 г. като е посочила предприетите следствени действия от приемането на решението за откриване на процедура.
(12)
На 25 ноември 2009 г. и на 29 ноември 2011 г. Комисията е отправила искания за предоставяне на информация от френските органи. Отговорите са получени съответно на 15 януари 2010 г. и на 25 януари 2012 г.
1.2. НАЦИОНАЛЕН КОНТЕКСТ НА ПРОЦЕДУРАТА
(13)
На 3 януари 2007 г. дружеството „Mory group“ е отправило искане до френските органи за издаването на две дебитни нареждания: 1) едното срещу „Sernam SA“ по отношение на помощта в размер на 4 млн. EUR, обявена за несъвместима с общия пазар чрез решението „Sernam 2“ и което, според него, не би било предмет на ефективно възстановяване от Франция и 2) другото срещу ползвателя (необозначен) на помощи за преструктурирането на „Sernam SA“, привидно отпуснати от Франция с цел функциониране на прехвърлянето на активи на „Sernam SA“ (относно подробностите на тази операция, вж. раздел 2.4 от настоящото решение).
(14)
Министърът на икономиката, финансите и промишлеността е отхвърлил молбите на втория жалбоподател с писмо. Решението за отхвърляне е било предмет на обжалване за превишаване на правомощие от дружеството „Mory group“ пред административния съд на Париж. Доколкото е известно на Комисията, този съдебен спор продължава да се разглежда.
(15)
Освен това е започнато производство по несъстоятелност на 31 януари 2012 г. по отношение на дружеството „Sernam Xpress“ („Sernam Xpress“). „Sernam Xpress“ е дружество, което е получило нефинансовите активи и пасиви на „Sernam SA“ по време на операцията по прехвърляне на активите на „Sernam SA“ (във връзка с подробностите по тази операция, вж. раздел 2.4). Търговският съд на Нантер е постановил период на наблюдение в рамките на шест месеца и е насрочил ново заседание на 27 март 2012 г.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. ПРЕДПРИЯТИЕТО „SERNAM“
(16)
От създаването си през 1970 г. от SNCF като вътрешна услуга, дейностите на предприятието „Sernam“ представляват куриерски дейности и дейности по експресен транспорт на колетни пратки и палети (8).
(17)
На 1 февруари 2000 г. всички дейности на „Sernam“ са предоставени на клон и по този начин е създадено КД „Sernam“ (командитно дружество). КД „Sernam“ е превърнато в акционерно дружество („Sernam SA“) на 21 декември 2001 г. През 2005 г. „Sernam SA“ е наброявало 10 оперативни клона, както и дружество за пътни доставки, дружеството „Sernam Transport Route“.
(18)
На 17 октомври 2005 година, „Sernam Xpress“ е получил нефинансовите активи и пасиви на „Sernam SA“ по случай на прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ (за подробностите по тази операция, вж. раздел 2.4). Тогава „Financière Sernam“ е притежавало 100 % от „Sernam Xpress“.
(19)
През 2006 г. „BCP“ е влязло с дялово участие в размер на 51,8 % от капитала на „Sernam Xpress“. В същото време „Sernam Xpress“ е придобило дружеството „Coulonge“, транспортно предприятие, установено в Лимож.
(20)
През 2011 г. дружествата „Financière Sernam“ и „Sernam Xpress“ са задължени да възстановят собствения си капитал преди края на отчетната година. Тъй като BCP не е внесло необходимия капитал, се е преминало към две операции.
(21)
Първо, през май 2011 г. „Sernam Xpress“ е внесло марката „Sernam“ в опреативния клон на дружеството „Sernam Services“ (този влог е оценен на 15 млн. EUR).
(22)
Второ, на 30 юни 2011 г., дружеството „Sernam Xpress“ е разпуснато и дружеството „Financière Sernam“, единствен акционер, придобива наследството на „Sernam Xpress“ (операция, наречена „универсално прехвърляне на наследство“).
(23)
Съответно групата „Sernam“ днес е съставена от „Financière Sernam“ и клоновете на бившето „Sernam Xpress“, които са вече споменатто „Sernam Services“ и дружеството „Aster“(„Aster“). „Aster“ е бившето дружество „Sernam Transport Route“. „Sernam Xpress“ е продало този клон през 2005 г. и е предоставило гаранция относно оборота на купувача. През март 2008 г. „Sernam Xpress“ е купило отново дружеството, което междувременно е променило наименованието си на „Aster“. Към момента на повторната покупка „Sernam Xpress“ е внесло 5 млн. EUR в текуща сметка на „ASTER“. Тази сума в текущата сметка е оставена на „ASTER“ по време на съвет, проведен през юли. През декември 2011 г. дружеството „Financière Sernam“, което междувременно е придобило „Sernam Xpress“ (вж. съображение 22), рекапитализира дружеството „ASTER“ като му вписва в текуща сметка сумата от 5 599 998 EUR.
(24)
Поради продължаващото влошаване на финансовото положение на групата „Sernam“ на 31 януари 2011 г. е открита процедура по несъстоятелност по отношение на дружествата „Financière Sernam“ и „Sernam Services“. На 3 февруари 2011 г. клонът „Aster“ е обявен в ликвидация с временно продължаване на дейността. Търговският съд на Нантер е постановил период на наблюдение в рамките на шест месеца и е насрочил ново заседание на 27 март 2012 г.
2.2. РЕШЕНИЕ „SERNAM 1“ ОТ 23 МАЙ 2001 Г.
(25)
В решението „Sernam 1“ Комисията е разрешила помощ в размер на 503 млн. EUR като помощ за преструктуриране на „SCS Sernam“. Тази помощ е разрешена по-специално въз основа на ангажимента на Франция да продаде предприятието. В действителност 60 % от капитала на „SCS Sernam“ е трябвало да бъде изкупен от дружеството „Géodis“ АД (9), дружество за транспорт и логистика от общ характер, чиито акции се продават на Парижката фондова борса. Така „Géodis“ АД е трябвало да бъде изцяло и неограничено отговорно за задълженията на „SCS Sername“ (10) и да покрие допълнителните разходи за преструктуриране на стойност 67 млн. 60 EUR. „SCS Sernam“ от своя страна се е ангажирало да намали броя на експлоатационните площадки от 107 на 72 в рамките на периода от 1999 г. до 2004 г., да намали своя оборот с 18 %, да намали своя персонал и да извърши преструктуриране с посочения по-горе бюджет в определения срок, т.е. преди началото на 2004 г.
2.3. РЕШЕНИЕ „SERNAM 2“ ОТ 20 ОКТОМВРИ 2004 Г.
(26)
В своето решение „Sernam 2“ Комисията е констатирала, че разрешената помощ в размер на 503 млн. EUR по силата на решението „Sernam 1“ е платена при различни условия от предвидените с решението „Sernam 1“, по-специално поради възстановяването от „Géodis“ на 15 % (вместо предвидените 60 %) от частите на „SCS Sernam“. Освен това „Géodis“ се е отказал да допринесе лично за разходите за преструктуриране на предприятието в размер на 67 млн. EUR.
(27)
По отношение на тези елементи Комисията е наложила условия за разрешението за предоставяне на помощи в размер на 503 млн. EUR за преструктурирането на „Sernam SA“. Член 3 от решението „Sernam 2“, който съдържа тези условия, гласи следното:
„Член 3
1. Без да се накърняват разпоредбите на параграф 2 е необходимо да бъдат спазени следните условия:
а)
„Sernam“ ще може да упражнява единствено дейност по експедиране на пратки по релсов път съгласно замисъла „Тrain bloc express“ (TBE). В тази връзка, Френската национална железопътна компания гарантира, че за развитието на товарния железопътен превоз (TBE) всеки друг оператор, който подаде искане, ще се ползва със същите условия, които са предложени на „Sernam“.
б)
От своя страна, „Sernam“ ще трябва в продължение на следващите две години, считано от датата на съобщаване на настоящото решение, да замени изцяло собствените си средства и услуги за пътен превоз със средства и услуги за пътен превоз на едно или повече икономически и юридически независими от Френската национална железопътна компания (SNCF) дружества, подбрани въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура.
Под начини и услуги за пътен превоз на „Sernam“ се разбират всички пътнотранспортни средства, т.е. колите за пътен превоз на дружество „Sernam“, които то напълно притежава или е взело (под наем или на лизинг).
Дружествата, които ще поемат пътните операции на „Sernam“, ще трябва да осигурят със собствени средства целия комплект пътнотранспортни услуги.
2. В случай че „Sernam“ продаде наведнъж всичките си активи до 30 юни 2005 г. на пазарна цена, на юридически независимо от Френската национална железопътна компания дружество и въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура, условията по параграф 1 не се прилагат.“
(28)
В решението „Sernam 2“ Комисията е разкрила също така, че френските органи са предоставили допълнителна помощ на „Sernam“ в размер на 41 млн. EUR. Тя е счела тази помощ за несъвместима с вътрешния пазар и е постановила възстановяването ѝ от Франция.
2.4. ПРЕХВЪРЛЯНЕ НА ДЕЙНОСТИТЕ НА „SERNAM SA“ КЪМ „FINANCIÈRE SERNAM“
(29)
С оглед изпълнението на решението „Sernam 2“, Франция твърди, че е спазила условието, предвидено в член 3, параграф 2. Тя обяснява, че Френската национална железопътна компания е поканила в съобщение за пресата (11), всяка заинтересована страна да се свърже с банка „ABN AMRO“. Тридесет и четири промишлени, финансови групи или консорциуми са били поканени настойчиво да разгледат досието. Писмата за покана за първа обиколка, изпратени от „ABN AMRO“ на страните, които са привлечени от досието, съдържат покана за участие за придобиване на всички активи (в писмото на английски език, използваният термин е „assets“) на „Sernam SA“.
(30)
Според френските власти, икономическото положение на „Sernam“ не е позволило получаването на предложения за положителна валоризация. Всички представени оферти в рамките на тази процедура биха имали за заключение силно отрицателна стойност:
-
[кандидат 1] (предварителна оферта): -120 млн. EUR;
-
[кандидат 2] (предварителна оферта): -90,4 млн. EUR;
-
[кандидат 3] (предварителна оферта): -90,4 млн. EUR;
-
[кандидат 4] (оферта на втори тур): -65,2 млн. EUR;
-
[кандидат 5] (оферта на втори тур): -56,4 млн. EUR.
(31)
При липсата на твърда оферта, екипът на ръководството на „Sernam SA“, чрез дружество, което предстои да се създаде и наречено най-напред „Bidсо“, след което „Financière Sernam“, прави оферта за възстановяване.
2.4.1. Дата на влизане в сила на операциите по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“
(32)
Настоящата оферта е изпратена до Френската национална железопътна компания на 30 юни 2005 г. и на същия ден е приета по принцип от Генералната дирекция на Френската национална железопътна компания. Междувременно формалното заключение на меморандума за разбирателство между всички заинтересовани страни се нуждае от формалности. Меморандумът за разбирателство между Френската национална железопътна компания, „Sernam SA“, „Sernam Xpress“ (един от 10-те клона, 100 % притежавани от „Sernam SA“, създаден през 2002 г.) и управителите на бъдещото дружество „Financière Sernam“, е подписан на 21 юли 2005 г. (наричан по-долу „меморандум за разбирателство от 25 юли 2005 г.“). „Financière Sernam“ е регистрирано в търговския регистър на 14 октомври 2005 г. Различните операции по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“, посочени по-подробно в следващите съображения, са извършени на 17 октомври 2005 г.
2.4.2. Различните операции по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“
(33)
Френските органи са посочили, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“ се е осъществило на четири етапа:
а)
Френската национална железопътна компания е рекапитализирала своя клон „Sernam SA“ на 100 % в размер на 57 млн. EUR;
б)
„Sernam SA“ е дало влог на своя клон „Sernam Xpress“, притежаван на 100 %, разпределен по всички елементи на активи, включително рекапитализиране в размер на 57 млн. EUR, посочено в буква а), и на пасиви на „Sernam“, единствено с изключение на пасивите, наречени „финансови“ (заем за участие, договорен от дружеството „Sernam SA“ при групата на Френската национална железопътна компания (SNCF), пасив за изпълнението на договора „IBM - GPS“;), на стойност 38,5 млн. EUR. (12) В противовес на този влог, „Sernam SA“ е получил част от „Sernam Xpress“ на номинална стойност от 100 EUR.
в)
След това „Sernam Xpress“ е преминал към увеличение на капитала с 2 млн. EUR, което е било изцяло поето от Френската национална железопътна компания; вследствие на тази операция, Френската национална железопътна компания притежава мажоритарен дял от „Sernam Xpress“.
г)
„Sernam SA“ и Френската национална железопътна компания са преотстъпили на „Financière Sernam“ срещу 2 млн. EUR всички свои дялове, притежавани в „Sernam Xpress“, които представляват целия капитал на „Sernam Xpress“.
(34)
На 15 декември 2005 г.„Sernam SA“ е обявено в ликвидация по съдебен ред. В пасивите на тази ликвидация са отбелязани 41 млн. EUR, които следва да се възстановят на Френската национална железопътна компания по силата на решението „Sernam 2“. (13)
(35)
Операциите са представени в следната таблица:
(36)
Меморандумът за разбирателство от 21 юли 2005 г. предвижда, освен рекапитализирането от Френската национална железопътна компания, съответно на „Sernam SA“ на стойност 57 млн. EUR и на „Sernam Xpress“ на стойност 2 млн. EUR, гаранциите, предоставени от Френската национална железопътна компания на „Financière Sernam“ (описани подробно в съображения 72 до 85 на решението за откриване на процедура) и уговорка в случай на отрицателно решение на Комисията в рамките на пет години след сключването на меморандума за разбирателство (посочен подробно в съображение 117 от решението за откриване на порцедура).
2.5. ПРИЧИНИ, КОИТО СА ДОВЕЛИ ДО ОТКРИВАНЕТО НА ПРОЦЕДУРА
(37)
В решението от 16 юли 2008 г. Комисията е изразила желание да провери дали Франция е спазила добре, както твърди, член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ и дали процедурата за възстановяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR, избрана от Франция, а именно вписването в държавния дълг на фалита на „Sernam SA“, би позволило премахването на нарушаването на конкуренцията, предизвикано от тази помощ. Освен това Комисията е пожелала да провери дали операцията по прехвърлянето на активи на „Sernam SA“ не е отстъпила място на нови държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
2.6. КОМЕНТАРИ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
2.6.1. Коментари на жалбоподателите
(38)
На първо време първият жалбоподател счита, че условията, поставени с решението „Sernam 2“ за продажбата на активи на „Sernam 2“, не са спазени.
(39)
Най-напред, срокът, наложен с решението „Sernam 2“, който е 30 юни 2005 г., за изпълнение на прехвърлянето, не е бил спазен, тъй като операциите по прехвърляне са били одобрени на 17 октомври 2005 г. и прекратяването на действията е трябвало да се случи на същия ден.
(40)
Ставайки въпрос след това за цената на прехвърлянето, първият жалбоподател счита, че тя е била определена единствено чрез позоваване на офертата, направена от „Financière Sernam“. Тази оферта сама по себе си е могла да бъде незаконна, тъй като се е подразбирало предоставянето на нови помощи, по-специално рекапитализирането на „Sernam SA“. Накрая първият жалбоподател подчертава, че „Sernam Xpress“ не е бил независимо дружество на „Sernam SA“, както Комисията посочва в своето решение за откриване на процедура.
(41)
От друга страна, операциите за прехвърляне биха представлявали в действителност сделки с акции, т.е. запазване на пазара на субекта ползвател с проста промяна на собственика на субекта.
(42)
Той също така се жалва от нарушението на условието за организиране на продажба посредством прозрачна и открита процедура. Според него продажбата на „Sernam Xpress“ след двойното рекапитализиране на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“, е трябвало да бъде подложенa на обществена консултация и на покана за представяне на предложения, отколкото продажбата на „Sernam SA“.
(43)
На второ място, първият жалбоподател се жалва относно извършените манипулации при оценката на прехвърлените активи и пасиви и подоценката на продадения субект.
(44)
На трето място, първият жалбоподател изброява серия от мерки, които, според него, биха създали условия за нови помощи: рекапитализирането на 57 млн.EUR, неизплащането на 41 млн. EUR незаконна помощ, оставянето на финансовите вземания на Френската национална железопътна компания от „Sernam SA“. Всички тези мерки биха били помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
(45)
На четвърто място първият жалбоподател подчертава, че „Sernam SA“ е трябвало по-скоро да бъде ликвидирано, отколкото отстъпено. Той споделя опасенията на Комисията по отношение на вземането под внимание на някои разходи при изчислението на ликвидацията и счита, че в в нито един момент не е ясно дали действителното преструктуриране на „Sernam “ е струвало по-малко от разходите за ликвидация.
(46)
Първият жалбоподател заключава, че френските органи не само са се освободили от задължението за възстановяване на помощ от 41 млн. EUR, обявена за несъвместима, но също така са предоставили нови помощи на стойност най-малко 95 млн. EUR, към които е подходящо да се добавят различните помощи, отпуснати под формата на гаранции.
(47)
Вторият жалбоподател от своя страна не е представил коментари относно решението за откриване на процедура.
2.6.2. Коментари на заинтересованите страни, които считат, че решението „Sernam 2“ е било спазено
2.6.2.1. Коментари на Френската национална железопътна компания
(48)
Френската национална железопътна компания е спазила условието, предвидено в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“. Тя твърди, че е продала наведнъж всички активи на „Sernam“ преди 30 юни 2005 г. на пазарна цена на дружество, което няма юридическа връзка, и посредством прозрачна и открита процедура.
(49)
Според Френската национална железопътна компания операциите по прехвърляне биха били неделими и едновременни. Комисията не би могла при това положение да премине към тяхното изкуствено разлагане.
(50)
Тя счита, че в случай на отрицателна цена, принципът на частния инвеститор при пазарна икономика би бил спазен, ако цената на прекратяването е по-ниска от цената на ликвидацията, което би подкрепило държавата акционер, и представя подробни коментари, за да докаже твърдението.
(51)
Накрая, тя подчертава, че задължението относно възстановяването на помощта от 41 млн. EUR е било отбелязано в пасива на ликвидацията на „Sernam SA“.
2.6.2.2. Коментари на „Butler Capital Partners“
(52)
Първо, „BCP“ прави уточнения във връзка с намесата му в капитала на „Sernam Xpress“.
(53)
Второ, „BCP“ уточнява набелязаната цел от повторната покупка на дружеството „Coulonge“.
(54)
Трето, „BCP“ оспорва, че „Sernam Xpress“ е разполагал с излишни ликвидни средства в резултат на рекапитализирането на 57 и 2 млн. EUR. „BCP“ е трябвало да налее повторно 6 млн. EUR в касата, за да достигне минималното приемливо равнище на каса, като се имат предвид финансовите загуби.
(55)
Четвърто, „BCP“ твърди, че помощта от 41 млн. EUR е била прехвърлена на „Sernam Xpress“. „BCP“ счита, че подобно положение би било предвидено единствено ако е доказано, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ не е извършено на пазарна цена. Следователно, според „BCP“ прехвърлянето е било извършено вследствие на открита, прозрачна и недискриминационна процедура. „BCP“ припомня също така, че процесът по прехвърляне е придружен от експертиза.
(56)
Накрая, що се отнася до последствията от поемането на контрола на „Sernam“, „BCP“ прави анализ на увеличението на капитал от продажба и счита, че съгласно съдебната практика Banks (14) и SMI (15), възстановяването на хипотетична помощ не може да тежи на „Financière Sernam“ или на неговия клон „Sernam Xpress“.
2.7. КОМЕНТАРИ НА ФРАНЦИЯ
2.7.1. По отношение на спазването на решението „Sernam 2“
2.7.1.1. По отношение на спазването на срока на продажбата
(57)
Френските органи считат, че твърдата оферта за поемане на дейностите, правно обвързваща за купувача, е представена на 30 юни 2005 г. и е приета на същия ден от Френската национална железопътна компания, което е гарантирало споразумението по отношение на френското право в областта на договорите.
2.7.1.2. По отношение на продажната цена
(58)
Френските органи считат, че решението „Sernam 2“ не е забранявало продажба на отрицателна цена и че съдебната практика признава, че то може да представлява пазарна цена.
(59)
Активите са щели да бъдат продадени на отрицателната цена от 57 млн. EUR, което съответства на сумата за рекапитализиране на „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания. Тази цена би била по-добра от представените първоначално индикативни оферти и би представлявала единствената твърда оферта, предложена от пазара на Френската национална железопътна компания. Тя е валидирана от множество независими експерти (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings и Комисията по участия и трансфери).
(60)
Според френските органи предварителното рекапитализиране, извършвано от Френската национална железопътна компания, е само форма на изпълнение. Комисията не е могла следователно да се позове на това рекапитализиране, за да оспори пазарната стойност на активите на „Sernam“, тъй като дори наличието на пазарна цена би изключило всякаква квалификация на помощта за цялата отрицателна цена.
2.7.1.3. По отношение на продажбата на активи
(61)
В отговор на анализа на Комисията, според която прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ би било съставено от две последователни операции, а именно: 1) еднократно прехвърляне между членовете на група на активи на „Sernam SA“ към „Sernam Xpress“ (на този етап 100 % от клон на „Sernam SA“), след което 2) продажба на „Sernam Xpress“ на „Financière Sernam“, което съответства на сделка с акции, а не на продажба на активи, френските органи считат, че става въпрос за изкуствено и необосновано разлагане.
(62)
Първо, операциите по прехвърляне съответстват на „операция влог-прехвърляне“, извършено посредством рекапитализиране, а именно неделима операция, която е била изпълнена поради две причини: 1) френското право не позволява да се премине към продажба на активи посредством негативна цена и 2) подходящо е да се гарантира, че приобретателят няма правна връзка с Френската национална железопътна компания.
(63)
Като се има предвид трайно дефицитното икономическо положение (натрупаните загуби през последните четири финансови години, които предшестват прехвърлянето, в размер на 309,2 млн. EUR), активите на „Sernam SA“ са имали обща отрицателна стойност.
(64)
За да се съобрази със забраната за продажба на отрицателна цена във френското право и за да осигури икономическа неутралност на операцията по прехвърляне, използването на опитни лица в случай на отрицателна цена на активите за продажба се състои в това да се предвиди, че 1) цената, платена от купувача ще бъде символична, и 2) да се пусне в действие механизъм, предназначен за обезщетение на купувача (било то участие на продавача до увеличение на капитала преди преди прехвърлянето или оставяне от страна на продавача на кредитите, които той е задържал срещу преотстъпеното дружество).
(65)
Освен това с цел да се избегне всяко разглеждане на валидността на операцията от кредиторите на „Sernam SA“ или на всяка финансова година от страна на последните, които упражняват правото си на противопоставяне, е подходящо да се присъединят към всички активи необходимите пасиви за продължаване на дейността на „Sernam“. Проста продажба на активи не би позволила присъединяването на тези пасиви.
(66)
Следователно е подходящо да се премине към частичен влог на активи, подчинен на режим на разделяния, посочен в членове L.236-16 до L.236-21 от Френския търговски кодекс. В това отношение френските органи уточняват, че влогът би бил равностоен на продажба, като съдържа също така прехвърляне на собственост, като се заплаща от трети лица от дружеството бенефициент на влога.
(67)
Както по силата на член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ купувачът не може да има правна връзка с Френската национална железопътна компания, така не е възможно да се осъществи влагането на всички активи заедно директно към „Financière Sernam“, тъй като в този случай, „Sernam SA“ е щял автоматично да стане акционер на „Financière Sernam“. Това би обяснило, че е имало частичен влог на активи на „Sernam Xpress“, след приключване на „Sernam Xpress“ във „Financière Sernam“.
(68)
Според френските органи частичният влог на активи на „Sernam Xpress“ не представлява в никакъв случай прехвърляне между членове на група, тъй като „Sernam Xpress“ е „фиктивно дружество“, използвано за поставяне на всички активи на „Sernam SA“ с оглед позволяване на тяхното едновременно прехвърляне от купувача - дружеството „Financière Sernam“, а не за следване на дейността на дружеството-майка. Тези активи бяха поставени и внесени на пазарната им стойност в „Sernam Xpress“ за целите на извършването на операцията. При всички положения, влогът на активи е щял да съдържа трансфер на собственост, за който „Sernam Xpress“ е щял да издаде част от 100 EUR номинална стойност. Според френските органи това действие представлява действителната стойност на внесените активи и пасиви, която е рекапитализирана на стойност 57 млн. EUR.
(69)
Френските органи са приложили към своите коментари в отговор на решението за откриване становище на професора по право Nicolas Molfessis, според който „[l]френското право […] не би позволило на Френската национална железопътна компания да отстъпи пряко всички активи на„Sernam“ на „Financière Sernam“; приложимите законови правила, които задължават Френската национална железопътна компания да пусне в действие операция по влог-прехвърляне, за да спази наложените от Комисията изисквания:
-
тъй като френското право не взема предвид самата концепция за продажба на отрицателна цена, операцията не е могла да бъде извършена на пазарна цена, както е посочено от Комисията, без предварително рекапитализиране;
-
тъй като френското право не взема предвид цифрата на прехвърляне на дълга, и тъй като подчинява прекратяването на договора на предварителното съгласие на всички страни по него, които отстъпват, съгласие, което на практика е невъзможно да се получи, необходимото прехвърляне на пасива за експлоатация вследствие на дейността е наложило употребата на техника за частичен влог на активи, за да бъде преодоляна тази пречка. Прибягването към техника за частичен влог на активи е наложило поставянето на дружество, „Sernam Xpress“, за да се спази условието за липса на правна връзка между продавача и приобретателя, наложено от Комисията.
Приложената схема от „Sernam“ трябва да бъде счетена за прехвърляне на всички активи:
-
Операцията по влог-прехвърляне, добре позната на практика, е била счетена от Касационния съд за прехвърляне на активи всеки път, когато са налице признаци за неделимост между двете операции, като последните имат за цел in fine прехвърлянето на активи;
-
Тази неделимост определено се характеризира в настоящия случай с различни споразумения, подписани между страните, които много ясно подчертават волята на страните да разглеждат различните операции като взаимозависими и които нямат друга крайна цел освен прехвърлянето от „Sernam“ на активи на „Financière Sernam“.“
(70)
Според френските органи активите на „Sernam SA“ са продадени всички на дружество, което няма правна връзка с Френската национална железопътна компания, на отрицателна пазарна цена, вследствие на преговори за прехвърляне, проведени в рамките на открито, прозрачно, безусловно и недискриминационно конкурентно възлагане, съгласно условията, посочени в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“.
2.7.1.4. По отношение на откритото и прозрачно естество на процедурата за подбор
(71)
За френските органи твърдението, съгласно което изпратеното досие до потенциалните купувачи на активи на „Sernam SA“ не се е позовавало на продажбата на „Sernam Xpress“, а на продажбата на активи на „Sernam SA“, е фактически погрешно. От друга страна изискването за открита, прозрачна и недискриминационна процедура за възлагане на поръчка няма да доведе до нова процедура за възлагане на поръчка след рекапитализирането, тъй като то е пряк резултат единствено от процедурата за възлагане на поръчка и отрицателната стойност, която произтича от нея.
2.7.1.5. Относно правните очаквания
(72)
Френските органи считат, че като се предвиди изрично възможността за преминаване към прехвърляне на всички активи на „Sernam“, решението „Sernam 2“ е щяло да доведе до очаквания за ръководителя на Френската национална железопътна компания и за френските органи, основани на факта, че е разрешено да се процедира по този начин. Откриването на процедура по разглеждане на държавните помощи не признава всъщност правните очаквания, които френските органи са имали по отношение на решението „Sernam 2“, и още повече, че те са действали в пълна прозрачност с Комисията, като ѝ предоставят всички съответни обяснения относно формите на това прехвърляне.
2.7.2. По отношение на твърденията за извършени манипулации по време на валоризацията на активи и пасиви, прехвърлени от „Sernam SA“ на „Sernam Xpress“
(73)
По отношение на твърденията за манипулации, извършени по време на валоризацията, френските органи отхвърлят най-напред отстъпката от 22 млн.EUR, която е трябвало да бъде направена при валоризацията на активите. Всъщност що се отнася до операцията за частичен влог на активи, последвана от прехвърляне, приложимото отчетно законодателство изисква валоризация не на нетната отчетна стойност, както твърди първият жалбоподател, а въз основа на действителните стойности на внесените активи и пасиви. Тези стойности се оценяват в зависимост от пазарната цена или от независими експертизи. Отчетните правила в сила са били приложени също така за валоризацията на кредитите за отстрочени данъци. По отношение на оценката на портфейла от марки, тя се основава на оценка, извършена от Европейската комисия на 23 май 2001 година по време на влога на Френската национална железопътна компания към „SCS Sernam“.
(74)
Що се отнася до валоризацията на пасив, френските органи считат, че единствено необходимите пасиви за извършване на дейността на дружеството бенефециент на влога ще бъдат прехвърлени. От друга страна валоризацията на отрицателната репутация съответства единствено на отчетната транзакция на отрицателната пазарна стойност в размер на 57 млн. EUR.
2.7.3. По отношение на липсата на задължение за възстановяване на помощта в размер на 41 млн. EUR на „Sernam Xpress“
(75)
Френските органи се възползват, че различието между сделка с акции и сделка с активи, по отношение на което почива аргументацията, която Комисията е разработила в рамките на делата SMI (16) и CDA (17), не е подходящо в конкретния случай.
2.7.3.1. Относно разлагането на операция между прехвърляне в група и сделка с акции
(76)
Поради причините, посочени в съображения 61 до 70, френските органи считат, че операциите за прехвърляне на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не представляват прехвърляне в група, последвано от сделка с акции, а прехвърляне на активи на трето лице.
(77)
При условие на индивидуалност, те изтъкват, че пазарната цена на „Sernam Xpress“ непременно е взела предвид съществуването на заем от 41 млн. EUR, ако помощта е прехвърлена. При тази хипотеза, отрицателната цена е щяла да бъде 98 млн. EUR (57 + 41). Следователно „платената“ отрицателна цена, която е получена в действителност, от „Financière Sernam“ е щяла да бъде само 57 млн. EUR. От този момент продавачът е щял да реализира икономия от 41 млн. EUR, но именно той е щял да запази икономическата полза от помощта. В този контекст се позовават на решението Banks. (18)
2.7.3.2. Относно спазването на условията, посочени в решения CDA и SMI
(78)
Френските органи се възползват, че в своето Решение CDA, Съдът е отчел, че фактът, че CDA е продължил дейността на предприятия, бенефициенти на помощи, не позволява в качеството си на такъв да покаже наличието на желание за предотвратяване на въздействията от ред на възстановяване (19).
(79)
Съдът е уточнил, че не е имало желание за пердотвратяване на въздействията от ред на възстановяване в случай, когато покупна цена, съответстваща на пазарна, е заплатена от CDA за поемане на елементите на активи на дружеството LCA. (20)
(80)
Според френските органи „Sernam Xpress“, което е придобило собственост на активи и на част от пасиви на „Sernam SA“ на пазарна стойност, като тази операция не прехвърлила на „Sernam Xpress“ ефективното упражняване на предимството, породено от отпускането на помощ в размер на 41 млн. EUR. Освен това Комисията не може да прави извод от факта, че вследствие на повторната покупка на своите активи, „Sernam SA“ е останало като изпразнена „черупка“ по отношение на която не би било възможно да се получи възстановяване на помощта, обявена за несъвместима. Този довод, който вече е развит в Решението CDA, е отхвърлен от Съда (21).
(81)
Френските органи подчертават, че прехвърлянето на всички дейности на „Sernam SA“ е възможност, която е изрично предвидена от Комисията. Фактът за Френската национална железопътна компания да продаде всички активи на Sernam на пазарна цена на дружество посредством прозрачна и открита процедура, не може в никакъв случай да бъде счетен като отклонение.
(82)
Още повече, че самата Комисия е счела, че подобно предотвратяване е изключено „когато, освен че се намесва в пазарната цена, „едновременното“ предотвратяване на активите на дружеството бенефициент се оперира в рамките на безусловна и открита процедура за всички конкуренти на това дружество“ (22).
(83)
По отношение на твърдението на Комисията (23), съгласно което оперирането не само е позволило поставянето на активите на сигурно място, както разрешава Решение CDA, но също така създаване на структура, която позволява да се финансират новите инвестиции като повторното закупуване на дружеството „Сoulonge“, ако е достатъчно да се посочи, че придобиването от „Sernam Xpress“ на дружеството „Сoulonge Services“ е извършено едновременно с поемането на управлението на „Sernam Xpress“ от BCP и че дружеството „Sernam Xpress“ е могло да окаже подкрепа във връзка с поемането на управлението от BCP чрез финансова инжекция, разходвана за преминаване към придобиването.
(84)
Оттогава, противно на опасенията, които изразява Комисията, това, което френските органи определят като „трети критерий“ от Решението CDA, е също така спазено.
2.7.4. По отоншение на новите помощи за „Sernam Xpress“ и/или „Financière Sernam“
(85)
Що се отнася до съществуването на нови помощи в Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 г. (рекапитализирането от Френската национална железопътна компания на около 57 млн. EUR на „Sernam SA“; рекапитализирането от Френската национална железопътна компания на 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“; гаранции, предоставени от Френската национална железопътна компания на „Financière Sernam“, клауза за прехвърляне), френските органи смятат, че когато продажбата се извършва по пазарна цена по силата на процедура за възлагане на обществени поръчки, позрачна и открита и на цена, по-ниска от цената на ликвидация, тя няма да включва елементи на помощ.
(86)
Освен това, отрицателната цена, представена от „Financière Sernam“ съответства на оценките на независими експерти.
(87)
Френските органи уточняват от друга страна, че клаузата за прехвърляне е включена в Меморандума за съгласие от 21 юли 2005 г. по искане на „Financière Sernam“ и единствено за защита срещу риск от отрицателно решение на Комисията. Френските органи оценяват, че никакво прехвърляне не би било възможно без този вид клауза и твърдят, че Комисията не е взела предвид тази клауза в свое предишно дело. (24)
3. ОЦЕНКА НА КОМИСИЯТА
3.1. ПРИПОМНЯНЕ НА ОСНОВАНИЯТА, ПОСОЧЕНИ В ЧЛЕН 3 ОТ РЕШЕНИЕТО „SERNAM 2“
(88)
В началото Комисията припомня, че настоящата процедура е открита по силата на член 16 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 година за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора заЕО (25), тъй като Комисията е имала основания да счита, че Франция е приложила неправомерно разрешената помощ при условията, посочени в решението „Sernam 2“, и това става след неправомерното прилагане на разрешената помощ, също съгласно условията, посочени в решението „Sernam 1“.
(89)
Комисията счита за подходящо да припомни причините, които са довели до налагането на условията,предвидени в член 3 от решението „Sernam 2“: (26)
„[…] Като се има предвид неправомерното прилагане на помощ, установено по-горе, и увеличаването на продължителността на плана за преструктуриране, Комисията счита, че „Sernam“ трябва да предостави специална компенсация чрез устойчиво оттегляне от пазарните сегменти, който главно разполагат със свръхкапацитет, за да може одобрението на част от въпросната помощ да бъде оправдано.
В действителност, предоставянето на държавни помощи в пазарите в положение на структурен свръхкапацитет или дори намаляващ, би довело до незабавно разрешение за предприятие, което е трябвало да прекратява дейността си вследствие на своите трудности, да заема изкуствено пазарни дялове, които са изключително насърчени в ущърб на конкурентните предприятия, и финансово стабилни. Така трябва да се избегне помощта, която има нежелани последици, които водят до изгонване от насърчения пазар на финансово стабилните предприятия в полза на тези, които се оказват неспособни да оцелеят със собствени средства.
В този смисъл Комисията счита, че „Sernam“ трябва да постоянно да оттегля дейността си в пазарните сегменти със свръхкапацитет, в конкретния случай на пазарния сегмент на групиране/традиционни куриерски услуги, транспортирани по шосе.
Докато такова оттегляне е предприето вече от Sernam, Комисията счита, че не е достатъчно и това трябва да продължава непрекъснато. Поради тази причина тя счита за необходимо да наложи условия, които: i) ще позволят на „Sernam“ да продължи развитието си в посока на иновационна диверсификация към пазарен сегмент, който следва да се развива (което всъщност не е в свръхкапацитет) и ii) ще позволят да се заменят, на пазарните сегменти със свръхкапацитет или в застой, услугите на „Sernam“ с услуги на други оператори, което има за цел освобождаване на пазарните дялове от „Sernam“ в тези сегменти).
[…]
Комисията също така припомня, че в случай на продажба на цялото предприятие „Sernam“ (активи и пасиви), предвидено от френските органи, условията на решението (възстановяване на пътническите дейности на „Sernam“ от други предприятия и разнообразяване на дейностите на „Sernam“ към железопътен товарен транспорт) във всички случаи трябва да се прилагат. В замяна на това, ако „Sernam“ [трябва] да продаде своите активи „наведнъж“, Комисията припомня, че тези две условия, посочени по-горе, свързани с преструктурирането на компанията, няма да се прилагат, като се има предвид, че „Sernam“ няма да функционира повече под своята правна форма и ще пусне своите пазарни дялове в полза на независим купувач (което може де факто да продължи дейността си с активите на „Sernam“).„
(90)
Решението „Sernam 2“ предвижда два различни сценария за продажба на „Sernam SA“: продажба на цялото предприятие „Sernam SA“ (активи и пасиви), и продажба единствено на активи. В първата хипотеза, предприятието, което придобива активи и пасиви е предмет на условията, посочени в член 3, параграф 1, от решението „Sernam 2“; във втората хипотеза, тези условия не се прилагат.
(91)
От друга страна е подходящо да се припомни по-широкия контекст, в който се вписват решенията „Sernam 1“ и „Sernam 2“ от Комисията. „Sernam SA“, дружество, което постоянно се намира в дефицит, се възползва от оперативните държавни помощи, които му се предоставят от дружеството-майка, Френската национална железопътна компания, и които са необходими за оцеляването на предприятието.
(92)
Беше необходимо да се постави край на изкуственото оцеляване на дружество, което заема неоснователно големи пазарни дялове, тъй като то не е конкурентоспособно. В резултат на това, от една страна, процесът на редовно предоставяне на средства от държавата на дружеството „Sernam“ приключва, а от друга страна нарушенията на конкуренцията, създадени от предоставянето на средства, трябва да изчезнат, като бъдат заменени с компенсаторни мерки. Така трябва да бъдат възстановени 41 млн. EUR несъвместими незаконни помощи, отпуснати на дружеството „Sernamentre“ 2001 и 2004 и трябваше да бъдат спрени компенсаторните мерки, които сосвобождават пазарни дялове в противовес на 503 млн. EUR помощ за преструктуриране.
(93)
Следователно Комисията счита, от самото начало, че начинът по който Франция е продължила да изпълнява решението от 2004 г. противоречи директно на посочените цели. В действителност френските органи са продължили отпускането на оперативни помощи под прикритието на изпълнението на това решение и са положили усилия да запазят икономическата продължителност на предприятието, без да освобождават пазарни дялове, а напротив, държейки да укрепят конкурентното положение на предприятието.
(94)
Следва на този етап да се премине към методично разглеждане на начините, изпълнени от френските органи за постигането на техните цели.
3.2. НЕПРАВОМЕРНО ПРИЛАГАНЕ НА ПОМОЩТА, РАЗРЕШЕНА С РЕШЕНИЕТО „SERNAM 2“
(95)
Френските органи са потвърдили, че условията, посочени в член 3, параграф 1 от решението „Sernam 2“, не са спазени. Оттогава Комисията може да се задоволи да извърши проверка дали Франция е спазила условията, посочени в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“. За припомняне този параграф е обозначен както следва:
„В случай че „Sernam“ продаде наведнъж всичките си активи до 30 юни 2005 г. на пазарна цена, на юридически независимо от Френската национална железопътна компания дружество и въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура, условията по параграф 1 не се прилагат.“
(96)
Както ще бъде посочено по-долу, Франция не е спазила тези условия.
3.2.1. Прехвърлянето на дейностите не е осъществено на 30 юни 2005 г.
(97)
В резултат на това, коментарите на френските органи и на първия жалбоподател на 30 юни 2005 г., че ръководството на Френската национална железопътна компания е приело по принцип само твърдата оферта на „Sernam“. Меморандумът за разбирателство, който ангажира всички страни в транзакцията е бил подписан на 21 юли 2005 г. и различните операции по прехвърляне са изпълнени на 17 октомври 2005 г.
(98)
Комисията е заключила, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не се е случило по-късно от 30 юни 2005 г., както обаче условието, поставено от решението „Sernam 2“ е изисквало. Единствено тази причина е достатъчна, за да се заключи, че Франция е приложила неправомерно помощта, разрешена условно с решението „Sernam 2“.
3.2.2. Прехвърлянето на дейности не представлява продажба (27)
(99)
Договорът за продажба в правния ред на държавите-членки на Съюза почива върху принципите, развити с римското право (emptio venditio). Продажбата се състои в прехвърлянето на собственост на благо срещу заплащане на цена. Тази цена трябва да бъде, както подчертава френското правителство по отношение на френското право, положителна цена.
(100)
Транзакция, чрез която лицето, което иска да прехвърли собствеността на едно или повече блага, предлага пари на лицето, което ги взема, не представлява продажба, а различен вид договор.
(101)
В настоящия случай Френската национална железопътна компания е заплатила 59 млн. EUR, съответно на „Sernam SA“ 57 млн. EUR и на „Sernam Xpress“ 2 млн. EUR и е предоставила различни гаранции на „Financière Sernam“. Плащането в размер на 2 млн. EUR от „Financière Sernam“ в полза на Френската национална железопътна компания и на „Sernam SA“ неутрализира рекапитализирането на „Sernam Xpress“, но не на другите елементи от транзакцията. От този момент, договорът, сключен между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не може да бъде квалифициран като договор за продажба. Това от друга страна не е оспорено от френските органи, които обясняват, че различните операции по прехвърляне на дейности на„Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не представляват продажба, тъй като френското право не би им позволило да осъществяват продажба, която би постигнала този резултат.
(102)
Комисията заключава, че договорът, сключен между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не представлява продажба. Също така поради тази причина, член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ не е спазен, тъй като не е налице продажба. Следователно Франция е извършила неправомерно прилагане на разрешената помощ по условен начин посредством решението „Sernam 2“.
3.2.3. Прехвърлянето на активи не представлява продажба на активи, а прехвърляне на съвкупност (активи и пасиви) на „Sernam SA“
(103)
Дори да се приеме, че прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ представлява продажба, спазването на член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“ предполага, че тази продажба се отнася единствено до активите, а не до цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“. Това се дължи на съображение 217 от Решение „Sernam 2“, посочено в съображение 89 от настоящото решение.
(104)
Както е определено в раздел 2.4., прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания към „Financière Sernam“ се основава на използването от „Sernam SA“ на неговото дъщерно дружество, което притежава изцяло, „Sernam Xpress“, на което са прехвърлени активите на „Sernam SA“, както и неговите пасиви, с изключение на някои негови задължения по отношение на дружеството майка, Френската национална железопътна компания. Преди това прехвърляне, капиталовата основа на „Sernam SA“ е била рекапитализирана в размер на 57 млн. EUR и този свеж капитал е бил включен в прехвърлените активи. След извършване на прехвърлянето, капиталовата основа на „Sernam Xpress“ се е рекапитализирала в размер на 2 млн. EUR. Акциите на „Sernam Xpress“ са били продадени на „Financière Sernam“ за същата сума (2 млн. EUR).
(105)
Както е посочено в раздел 2.7.1.3., френските органи обосновават това действие с двойното ограничение на френското право и на Решение „Sernam 2“.
(106)
Те се позовават, че общият резултат от действието е същият като този от продажба на активи. То би трябвало да се разбира като продажба на всички активи на „Sernam SA“ съгласно член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(107)
Комисията достигна до различно заключение, поради две причини.
3.2.3.1. Прехвърлянето представлява прехвърляне на всички активи и пасиви в рамките на група, последвано от продажба на акции (share deal) на дъщерното дружество, които ги е получило.
(108)
Извършеното действие от Френската национална железопътна компания е позволило на „Financière Sernam“ да придобие акциите „Sernam Xpress“, следователно да извърши продажба на акции („share deal“).
(109)
Несъмнено, първо, Френската национална железопътна компания е извършила действие, квалифицирано от френското право, според френските органи, като „частичен апорт на активи“ (в действителност на активи и пасиви). При все това, дори анализирано отделно, това действие няма да бъде квалифицирано като „продажба на активи на трета страна“. Тя е извършена за отрицателна цена от 57 млн. EUR и следователно не представлява продажба (вж. раздел 3.2.2.). Освен това, тя се отнася не само до активите, но и до всички пасиви, с изключение на някои задължения на „Sernam SA“ по отношение на дружеството майка, Френската национална железопътна компания. Става дума за прехвърляне на цялост (активи и пасиви) на „Sernam SA“, а не за продажба само на активи (вж. също така раздел 3.2.3.2.).
(110)
В крайна сметка, това прехвърляне се извършва към дъщерно дружество, притежавано изцяло от „Sernam Xpress“, образувание ad hoc и предназначено да получава активите и пасивите на „Sernam SA“ с единствената цел да бъде препродадено на „Financière Sernam“. Този апорт не е извършен за трето и независимо предприятие от Френската национална железопътна компания.
(111)
Като втора стъпка, акциите на „Sernam Xpress“ са продадени на „Financière Sernam“, което вече не представлява продажба на активи на трета страна, а прехвърляне на акции или „share deal“ (и всъщност прехвърляне на цялостта на предприятието).
(112)
Поради това, никое от действията, извършени от Френската национална железопътна компания, не представлява продажба на всички активи на „Sernam SA“ на дружество без юридическа връзка с Френската национална железопътна компания и условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.3.2. Прехвърлянето не се ограничава до активите, а обхваща цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“.
(113)
Съображение 217 от Решение „Sernam 2“, посочено в съображение 89 от настоящото решение, установява, от една страна, ясно разграничаване между продажба на активите, а от друга страна, продажба на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“. От това съображение ясно е видно, че ако френските органи е трябвало, както са възнамерявали в момента на приемането на Решение„Sernam 2“, да извършат продажба на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“, те са били длъжни да спазят условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(114)
Резултатът от различните действия по прехвърляне е, че „Financière Sernam“, придобивайки „Sernam Xpress“, придобива цялостта от активи и пасиви на „Sernam SA“ в момента на приемането на Решение „Sernam 2“, със следните изключения: от една страна, активите са нараснали чрез инжекции от 57 млн. EUR в полза на „Sernam SA“ и на 2 млн. EUR в полза на „Sernam Xpress“ (вж. също така раздел 3.2.4. от настоящото решение) и, от друга страна, пасивите са намалели от размера на акционерния заем, изтеглен от „Sernam SA“ от групата SNCF, пасив, свързан с прекратяването на договора „IBM - GPS“, и от размера на задължението за обезщетяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR.
(115)
Следователно, тези корекции в маржа не могат да скрият факта, че голяма част от активите и пасивите на „Sernam SA“ реално е прехвърлена първо на „Sernam Xpress“ и след това на „Financière Sernam“.
(116)
Прехвърлянето на дейности не представлява продажба на активи, а прехвърляне на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“, с няколко изключения. Следователно и поради тази причина също така, условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.4. Прехвърлянето не се ограничава до активите, които е притежавала „Sernam SA“ в момента на Решение „Sernam 2“, а се е увеличило на 59 млн. EUR.
(117)
От страната на активите, Комисията отбелязва също така, че сумата от 59 млн. EUR е добавена чрез рекапитализациите на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и че, в икономически план, като се вземе под внимание плащането от 2 млн. EUR от „Financière Sernam“, тази добавка е от 57 млн. EUR. Такава добавка към активите не е разрешена от член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
3.2.5. Прехвърлянето на дейности не се е извършило посредством прозрачна и открита процедура
(118)
Френските органи са организирали първо прозрачна и открита процедура. При все това, в края на процедурата, Френската национална железопътна компания не е получила никаква обвързваща оферта.
(119)
Вследствие на неуспеха на прозрачната и открита процедура, договорът относно различните действия по прехвърляне на дейностите на „Sernam SA“ е сключен с „Financière Sernam“. Тъй като последното дружество не е участвало като такова и автономно в прозрачната и открита процедура, прехвърлянето на дейности в крайна сметка не е извършено посредством прозрачна и открита процедура.
(120)
Поради тази причина също така, условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.6. Финализирането на продажба на активи не е спазена
(121)
В съображение 217 от Решение „Sernam 2“ е обяснено финализирането на продажба на активи както следва:
„Sernam […] ще освободи пазарните си дялове в полза на независимия купувач (който ще може de facto да продължи дейностите му с активите на „Sernam“).“
(122)
Финализирането на продажба на активите е трябвало да освободи пазарните дялове и активите на „Sernam SA“, както и да позволи на трета страна да използва тези активи. Продажбата на активите е имала за цел да се прекрати икономическата дейност на „Sernam SA“.
(123)
Следователно, в случая, дружеството „Sernam SA“ е придобито в своята цялост чрез своето ограничаване, прегрупирано в бъдещото дружество „Financière Sernam“. Икономическата приемственост е обща; освен това, предприятието се освобождава от голяма част от задължението си и е получило свеж капитал в размер на 59 млн. EUR, от които 57 млн. остават икономически за сметка на Френската национална железопътна компания. Поради това, освен факта, че извършената операция не спазва условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, тя не позволява да се постигнат преследваните цели с това решение. Тя води при все това икономическия субект до укрепване, което може да увеличи нарушаването на конкуренцията, което мерките, наложени с решението, са имали за цел да смекчат.
3.2.7. Доводите, представени от страна на Франция, не позволяват да се докаже спазването на член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(124)
Доводът на Франция, според който действията, взети в тяхната цялост, биха били равностойни на продажба на всички активи, не може да бъде приет. Всъщност, по естество, първата характеристика на продажба на всички активи е да не се основава на продажба на акции. Поради това, Комисията не може да приеме довода, според който няколко различни правни акта (частичен апорт на активи и на пасиви, след това share deal) биха били равностойни на даден правен акт (продажба на активи) поради това, че единият от правните актове, действително въведен, представлява отричане на търсения правен акт.
(125)
По същия начин, доводът, според който пряка продажба на активи на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не е възможна във френското право, не може да бъде приет. Първо, следва да се припомни, че Решение „Sernam 2“ е оставило на Франция два алтернативни начина за изпълнение на това решение. Като се приема, че продажбата на активи се оказва неприложима, френските органи винаги биха могли да изпълнят решението като следват възможността, предвидена с член 3, параграф 1 от Решение „Sernam 2“ (разделяне на дейностите, характерни за „Sernam SA“ единствено по експедиране на пратки по релсов път, като пътният превоз е договорен). Второ, ако кредиторите - трети лица наистина са се противопоставили на продажба на отрицателна цена, дружеството „Sernam SA“ би могло да бъде предмет на колективна процедура, така че продажбата на активи би могла да се извърши в рамките на тази процедура.
(126)
В крайна сметка, ако френските органи са изпитвали затруднения да изпълнят Решение „Sernam 2“, те е следвало да се обърнат към Комисията, за да се достигне, със съгласието на Комисията, до решение относно друга схема съгласно принципа на лоялното сътрудничество, предвиден с член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз (ДЕС). Ако френските органи са посетили Комисията на 24 ноември 2004 г. и са ѝ писали официално на 21 декемви 2004 г., за да я информират за избора да се продадат всички активи, без да опишат основните елементи, следва да се подчертае, че в който и да било момент Франция не е уведомила Комисията за промяна на плана за преструктуриране, одобрен условно от последната в Решение „Sernam 2“. Следователно, раздел 3.2.3., Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, (28) потвърждава, че държава членка не може да се отклонява от план за преструктуриране без уведомяване и предварително одобрение от страна на Комисията.
(127)
Следователно, Комисията никога не е давала съгласието си за прехвърляне на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция.
3.2.8. Заключение: Франция не е спазила член 3 от Решение „Sernam 2“ и е злоупотребила с помощта от 503 млн. EUR.
(128)
В заключение, Комисията счита, че член 3 от Решение „Sernam 2“ не е бил спазен. Следователно, с помощта за преструктурирането от 503 млн. EUR, разрешена условно с Решение „Sernam 2“, е злоупотребено.
3.2.9. Помощта от 503 млн. EUR е несъвместима с вътрешния пазар.
(129)
Тъй като помощта от 503 млн. EUR е използвана от получателя в нарушение на Решение „Sernam 2“, тя не е съвместима с вътрешния пазар въз основа на това решение.
(130)
Според практиката на Съда на ЕС, държавата членка следва да направи позоваване на основанията за съвместимост на една помощ. Тъй като Франция не е направила позоваване на нито едно основание за съвместимост, Комисията стига до заключението, че помощта от 503 млн. EUR е несъвместима с вътрешния пазар и трябва да бъде върната, заедно с лихвите, считано от датата на нейното предоставяне.
(131)
Това възстановяване трябва да се извърши от дружеството „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Services“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност като са се възползвали от помощта, преди упражнявана от „Sernam SA“ (понастоящем ликвидирано) и след това от „Sernam Xpress“ (чиито активи са придобити от „Financière Sernam“ след универсално правоприемство на притежанието). Всъщност следва да се приеме най-напред, че дружеството „Sernam Xpress“ е придобило всички активи и част от пасивите на дружеството „Sernam SA“ в резултат на сделка, извършена в рамките на групата. „Sernam Xpress“ е продължило икономическата дейност на „Sernam SA“ (вж. също така подробните доказателства в раздел 3.3.). След това, поради универсалното правоприемство на активи, „Financière Sernam“ представлява законния приемник на „Sernam Xpress“. В крайна сметка, „Financière Sernam“, както и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“ продължават икономическата дейност на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта от 503 млн. EUR, първоначално отпусната на „Sernam SA“.
3.3. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ НА ПОМОЩТА ОТ 41 МЛН. EUR
(132)
Държавната помощ от 41 млн. EUR, която е трябвало да бъде възстановена от Франция от получателя съгласно Решение „Sernam 2“, е била записана в пасива на фалита на дружеството „Sernam SA“.
(133)
Френските органи считат, че съгласно член 4 от Решение „Sernam 2“, прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ посредством процедура, която те окачествяват като прозрачна и открита, би довело до разделяне на задължението за възстановяване единствено на дружеството „Sernam SA“.
(134)
Член 4 от Решение „Sernam 2“ е със следното съдържание:
„Всяка пълна или частична продажба на „Sernam“ се извършва на пазарна цена и и въз основа на открита за всички конкуренти и прозрачна процедура. При тези условия, в случай че дружество „Sernam“ продължи дейността си, негова ще бъде отговорността за възстановяването на помощта от 41 млн. EUR.“
(135)
Член 4 разграничава дали е имало или не прекъсване на икономическата дейност на „Sernam“. В случай на изчезване на тази дейност, липсва основание за възстановяване от тези, които са придобили активите на пазарна цена в рамките на прозрачна и открита процедура.
(136)
Комисията отбелязва, от друга страна, че в практиката си, Съдът и Общият съд придават решаващо значение на същите тези фактори.
(137)
По дело SMI (29) се разграничават две хипотези в случай на продажба на дейности, които са се възползвали от помощ, а именно продажбата на дялови участия на предприятието, в резултат на която предприятието, което се е възползвало от помощите, запазва статута си на юридическо лице (share deal), и продажбата на всички или част от активите на предприятието на друго предприятие, в резултат на която подпомогнатата икономическа дейност не се упражнява повече от същото юридическо лице (asset deal).
(138)
По отношение на share deal, Съдът на ЕС приема, че: (30)
„[…] в случаите, в които дружество, което е получило неправомерна държавна помощ, се придобива на пазарна цена, т.е. на най-високата цена, която даден частен инвеститор е бил готов да заплати за това дружество при нормални условия на конкуренция в ситуацията, в която то се е намирало - особено след получаването на държавни помощи, - елементът на държавна помощ се оценява спрямо пазарната цена и се включва в покупната цена. При такива условия, купувачът се е ползвал от предимство по отношение на останалите оператори на пазара (вж. също дело от 20 септември 2001 г., Banks, C-390/98, Recueil, стр. I-6117, точка 77).
Когато става дума за настоящия въпрос, предприятието, на което държавните помощи са били отпуснати, запазва статута си на юридическо лице и продължава да извършва дейностите, субсидирани с държавните помощи. Поради това е обичайно това предприятие, което запазва конкурентното предимство, свързано с посочените помощи, и то е това, което е длъжно да възстанови сума, равна на тази на помощите. […]“
(139)
По отношение на asset deal, Съдът на ЕС процедира по следния начин: (31)
„определено е възможно, в случай на създаване на отделени дружества с цел продължаване на някои от дейностите на предприятието, получило помощта, при несъстоятелност на това предприятие дружествата също по необходимост да бъдат задължени да възстановят въпросната помощ, ако бъде установено, че те действително продължават да се възползват от конкурентното предимство, свързано с получаването на помощта. Такъв би могъл всъщност да бъде случаят, по-специално, когато тези дружества за разделяне извършват придобиването на акиви на дружеството в производство по ликвидация без да платят в замяна цена в съответствие с условията на пазара или когато се установи, че създаването на такива дружества би могло да доведе до заобикаляне на задължението за възстановяване на тези помощи.“
(140)
Същото това разграничаване може да се открие в решение по дело Seleco. (32) В това решение по дело Съдът на ЕС потвърждава, че може да се наложи Комисията да изисква възстановяването да не се ограничава до първоначалното предприятие, а да се разпростре и върху предприятието, което осигурява трайното му съществуване с помощта на средствата за производство, които са му били прехвърлени, когато определени елементи на прехвърлянето позволяват да се установи наличието на икономическа приемственост между двете образувания. Съдът на ЕС също така е приел полезността на следните показатели с цел да се установи икономическа приемственост: предметът на прехвърлянето (активи и пасиви, запазване на работната сила, групи активи), цената на прехвърлянето, идентичността на акционерите или на собствениците на предприятието приобретател и на предприятието прехвърлител, моментът на извършване на прехвърлянето (след началото на проучването, откриването на процедурата или окончателното решение) или пък икономическата логика на сделката. (33)
(141)
Изглежда уместно да се отбележи, че продажбите на активи по делата SMI и Seleco са извършени в рамките на колективна процедура, под надзора на съдия. Те са се отнасяли само до част от активите на предприятия, подлежащи на колективната процедура. Освен това, Съдът на ЕС не е установил, че те не са отговаряли на пазарните условия.
(142)
Общият съд е анализирал asset deal в решение по дело CDA (34) и по-специално е проверил дали е имало в конкретния случай индикации, позволяващи да се заключи заобикаляне на разпореждане за възстановяване чрез частична продажба на активи. Общият съд е счел, че такова желание не е било установено от Комисията в конкретния случай и че CDA не е запазило ефективното изпълнение на конкурентното предимство, свързано с получаването на отпуснатите помощи. Общият съд е основал тази констатация на два фактологични елемента: продажбата е била ограничена до част от активите, продадени en bloc и този начин на действие (именно продажбата en bloc) е позволила да се получи сума по-висока от тази, която би била получена чрез продажбата отделно на елементите от въпросните активи.
(143)
Следва да се разгледа прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ в светлината на критериите, разработени от Съда и Общия съд, с цел да се установи дали е уместно да се разшири възстановяването до „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
(144)
По отношение първо на прехвърлянето на всички активи и пасиви, с изключение на три финансови пасива (акционерен заем, изтеглен от „Sernam SA“ от групата SNCF, пасив, свързан с прекратяването на договора „IBM - GPS“; задължение за обезщетяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR) от „Sernam SA“ за „Sernam Xpress“, Комисията счита, че това прехвърляне е покрило цялостта на предприятието (вж. раздел 3.2.3.). Така че има икономическа приемственост между „Sernam SA“ и „Sernam Xpress“. Това разграничава настоящия случай от фактите, които са дали повод за дела SMI, Seleco и CDA, които са се отнасяли само до продажбата на част от активите. Освен това, прехвърлянето е извършено в рамките на групата. След окончателно решение на Комисията, с което се нарежда възстановяването на помощта и нейната единствена икономическа логика е да се позволи продължаването на дейностите по „Sernam 2“, без да се спазват условията, наложени с член 3 от Решение „Sernam 2“. Всички критерии, за да се покаже икономическата приемственост по смисъла на решението и делото Seleco, са налице.
(145)
Комисията отбелязва, че впрочем прехвърлянето към „Sernam Xpress“ не съответства на пазарните условия. Прехвърлянето към „Sernam Xpress“ се е извършило при отрицателна цена и не е в резултат на прозрачна и открита процедура (вж. раздел 3.2.5.). Към отрицателната цена от 57 млн. EUR, която е замислена като оперативна помощ, позволяваща да се покрият загубите на „Sernam Xpress“ за 2005 и 2008 г., (35) се добавя опростяването на задължение на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“ за сума от 38,5 млн. EUR (вж. съображение 27). В крайна сметка, Комисията отбелязва също така, че пасивите, които остават в „Sernam SA“, са задължения към трети страни, а не към Френската национална железопътна компания. С капиталова инжекция от 57 млн. EUR, Френската национална железопътна компания е позволила на „Sernam Xpress“, поне за периода 2005-2008 г., да изплати тези кредити в тяхната цялост. Ако, в замяна, Френската национална железопътна компания е продала само активите на положителна цена, задълженията на „Sernam SA“ по отношение на трети страни са били платени само в размер на приходите от продажбата. Това е допълнителен признак, че договорното равновесие между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не съответства на пазарните условия.
(146)
Също така следва да се отбележи, че отрицателната цена от 57 млн. EUR е по-висока от най-добрата оферта, получена по време на безрезултатната тръжна процедура, която е била отрицателна цена от 56,4 млн. EUR (оферта от втори кръг [кандидат 5]).
(147)
Прехвърлянето е позволило на „Sernam Xpress“ да избегне разпореждането за възстановяване от 41 млн. EUR, което е било задължение на „Sernam SA“ и му е позволило да продължи дейностите на „Sernam SA“ без да се налага да възстановява тази помощ и без да се налага да спазва условията на член 3 от Решение „Sernam 2“.
(148)
Поради тези причини, Комисията стига до заключението, че прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Sernam Xpress“, в резултат на което „Sernam Xpress“ е запазило ефективното изпълнение на конкурентното предимство, свързано с получаването на отпуснатите помощи. Всъщност е имало икономическа приемственост между двете дружества, а прехвърлянето съответства на заобикаляне на разпореждането за възстановяване, което е задължение на „Sernam SA“.
(149)
Както е обяснено в дела SMI и Seleco, продажбата на акции на дружество - получател на незаконосъобразна помощ от акционер на трета страна не оказва влияние върху задължението за възстановяване. Следователно, продажбата на дялови участие на „Sernam Xpress“ на „Financière Sernam“ не е довела до освобождаване на „Sernam Xpress“ от задължението за възстановяване на помощта от 41 млн. EUR.
(150)
В резултат на сливането между „Sernam Xpress“ и „Financière Sernam“, задължението за възстановяване се е прехвърлило на „Financière Sernam“. Освен това, дружеството и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“, продължават дейността на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта от 41 млн. EUR, първоначално отпусната на „Sernam SA“.
(151)
От друга страна, поради причините, изложени в точка 3.4 по-долу, доводите, изведени от френските органи за прилагането на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика, трябва да бъдат отстранени.
3.4. ОТНОСНО НОВИТЕ ПОМОЩИ, ОТПУСНАТИ НА „SERNAM XPRESS“
(152)
Меморандумът за разбирателство от 21 юли 2005 г. предвижда известен брой мерки, които биха могли да представляват нови помощи (вж. съображение 36 по-долу). Комисията следва да провери дали тези мерки представляват нови помощи и дали, ако е приложимо, тези помощи могат да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар.
(153)
Според френските органи, всички тези мерки ще бъдат в съответствие с принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика. Френската национална железопътна компания би прехвърлила дейностите на „Sernam SA“ към дружеството, което е представило най-добрата оферта при прозрачна и открита тръжна процедура, и тази оферта, дори да се състои в отрицателна цена, ще бъде с по-малко разходи за държавата акционер, отколкото ликвидацията на „Sernam“.
(154)
Комисията счита, че при положение на възстановяване на помощта, не е уместно да се прилага принципа на пазарния инвеститор. Държавата действа при възстановяването на помощ според задълженията, които има съгласно правото на Съюза, а не като държава акционер.
(155)
Комисията отбелязва, от друга страна, че член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“ предвижда продажбата на активи като еквивалент на компенсаторните мерки, наложени с член 3, параграф 1. Съгласно точка 40 от Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (36), прекратяването на губеща дейност не може да се счита за компенсаторна мярка. Отрицателната цена, одобрена между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“, показва, че става дума за прекратяването на губеща дейност, което не може да бъде еквивалент на компенсаторна мярка. В случая, отрицателната цена съответства на оперативна помощ за предприятието, което по естество е неспособно да намали нарушаването на конкуренцията.
(156)
От друга страна, ако трябва да се приеме позицията, защитавана от Франция, Франция би могла да избегне задължението си за възстановяване от „Sernam SA“ и от всяко дружество, което продължава икономическата си дейност с несъвместимата помощ от 41 млн. EUR, обявена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, както и помощта от 503 млн. EUR, прилагана със злоупотреба. Такъв резултат би бил в пълно противоречие със съдебната практика на Съда на ЕС, според която държавата членка се приканва да възстанови помощта незабавно като използва всички налични правови мерки, включително конфискацията на активите на предприятието и, при необходимост, неговата ликвидация, ако то не е в състояние да извърши въпросното възстановяване. (37)
(157)
Приемането на позицията, защитавана от Франция, би достигнало също така до дискриминация между частното предприятие и обществото предприятие. Докато държавата би се стремила към възстановяването от частното дружество, ако е необходимо до неговата ликвидация, публичното предприятие би могло да избегне тази съдба при единственото условие, че е по-евтино за държавата да го продаде за отрицателна цена, отколкото да възстанови неправомерните и несъвместими помощи, които е получило.
(158)
Поради тези причини, Комисията счита, че Франция не може да прибегне до принципа за частния оператор в условията на пазарна икономика, за да избегне мерките, предвиден с Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 година за понятието „държавна помощ“.
(159)
Следва да се установи дали въпросните мерки са поверили предимство на „Sernam Xpress“ или на „Financière Sernam“. Тези две предприятия, които по-късно се сливат, не е необходимо да се прави разграничаване между отпуснатите предимства за едното или за другото. Останалите три критерия за наличието на помощ са изпълнени: мерките са предоставени от ресурсите на публично предприятие, Френската национална железопътна компания; Френската национална железопътна компания представлява орган от публичния сектор (EPIC), предмет на много внимателно наблюдение от държавата; за отпускането на предимството също така отговаря държавата. Тъй като „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ действат в областта на пътния транспорт, който е отворен за конкуренция в рамките на Съюза, предимството рискува да наруши конкуренцията и да повлияе върху обмена между държавите членки.
3.4.1. Относно рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания
(160)
Чрез рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания, „Sernam SA“ е получила значително финансово предимство, с което не разполагат неговите конкуренти. Това предимство след това е прехвърлено с другите активи и пасиви на „Sernam Xpress“.
3.4.2. Относно рекапитализацията от 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“ чрез Френската национална железопътна компания
(161)
Чрез рекапитализацията от 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“ чрез Френската национална железопътна компания, „Sernam Xpress“ е получила значително финансово предимство, с което не разполагат неговите конкуренти. При все това, Комисията отбелязва, че Френската национална железопътна компания е получила от „Financière Sernam“ плащане от 2 млн. EUR, което неутрализира рекапитализацията от 2 млн. EUR, каквато оттогава не е поверявана предварително.
3.4.3. Относно отказа от вземания на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“
(162)
Както е обяснено в съображение 33, прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ не обхваща кредита на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“ за сума от 38,5 млн. EUR. Като отказва тези кредити, Френската национална железопътна компания предоставя предимство на сума, равна на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
3.4.4. Относно гаранциите, предоставени от Френската национална железопътна компания
(163)
При прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, Френската национална железопътна компания е предоставила следните гаранции:
-
тя се е ангажирала да приключи в определен срок подготовката на съответия обект (Valenton), необходим за експлоатацията на товарния железопътен превоз (TBE), в противен случай с наказание от глоба от 1 милион EUR в случай на закъснение;
-
тя се е ангажирала да покрие евентуално увеличение на наемите на новите експлоатационни площадки, с ограничение до разлика от най-много 3 млн. EUR;
-
тя е удължила с три години правото на връщане на […] железничари, преместени в рамките на „Sernam“;
-
тя е удължила с три години социален протокол, гарантиращ на […] работниците в „Sernam“ преразпределение в рамките на Френската национална железопътна компания в случай на освобождаване от работа (от „Sernam“);
-
Френската национална железопътна компания е гарантирала „продължителността на товарния железопътен превоз (TBE)“ (38) и достъпа до товарния железопътен превоз (39). В това отношение, Френската национална железопътна компания е платила 3 млн. EUR на „Sernam Xpress“.
(164)
Що се отнася до първите две гаранции е очевидно, че те предоставят предимство на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“. Всъщност, при липса на тези две гаранции, „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ е трябвало да понесат въпросните разходи.
(165)
Що се отнася до гаранциите „TBE“, Комисията счита, че те намаляват значително риска за „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“. Тя им предоставя предимство.
(166)
Според Франция, гаранцията, предоставена на железничарите, в действителност е в полза на Френската национална железопътна компания. Всъщност, Френската национална железопътна компания би преместила известен брой железничари в рамките на „Sernam SA“. Тези железничари, разходите във връзка с които са понесени от „Sernam SA“, биха притежавали правото да се върнат във Френската национална железопътна компания при поискване. В светлината на опасенията, които една приватизация би могла да породи, Френската национална железопътна компания е разширила периода, през който железничарите могат да упражняват това право с цел да се избегне масово връщане от тяхна страна, което би било по-скъпо за Френската национална железопътна компания при поискване.
(167)
Комисията счита, че при липса на тази гаранция, железничарите най-вероятно биха поискали връщането си във Френската национална железопътна компания в момента на прехвърляне на дейностите. „Sernam Xpress“ би трябвало да ги замести с нови работници с частен статут. Комисията счита, че е вероятно във връзка с въпроса заплатата на тези нови работници да бъде по-висока от тази на железничарите, което би компенсирало допълнителните разходи за „Sernam Xpress“ в резултат на техния по-ограничен опит или още трудности за набиране на голям брой нови работници в кратък период от време.
(168)
По отношение на разширяването на гаранцията за преразпределение за срок от три години, Франция счита, че е индивидуално право, предоставено на някои работници от Френската национална железопътна компания. Нито „Financière Sernam“, нито „Sernam Xpress“ не биха били страни по това споразумение.
(169)
Комисията не споделя този анализ. Всъщност, тази гаранция прави по-привлекателно оставането на работа в „Sernam Xpress“ през въпросния период без „Sernam Xpress“ да трябва да понесе и най-малките допълнителни разходи.
(170)
Комисията стигна до заключението, че гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания в протокола от 21 юли 2005 г., с изключение на гаранцията за железничарите, предоставят предимство на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
(171)
Докато стойността на първите три гаранции може лесно да се изчисли (1 милион EUR, 3 млн. EUR и 3 млн. EURсъответно), случаят за гаранцията за преразпределение на работниците не е такъв. Франция е трябвало да установи увеличение на заплатата, което „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ е трябвало да предостави на работниците при липса на такава гаранция за постигане на същата цел.
3.4.5. Относно продажната цена
(172)
В съображение 164 от решението за откриване, Комисията също така си е задала въпроса относно познаването дали „платената“ отрицателна цена от „ Financière Sernam“ е отговоряла на пазарната стойност. В това отношение, Комисията отбелязва, че междувременно е настъпило сливане между „Sernam Xpress“ и „Financière Sernam“ и че евентуална помощ за „Financière Sernam“, състояща се от твърде завишена отрицателна цена, не би надвишила 57 млн. EUR помощ, които „Sernam Xpress“ е получила като нова помощ. Поради това вече не е необходимо произнасяне по въпроса за евентуална помощ за купувача.
3.4.6. Заключение относно наличието на нови помощи
(173)
Мерките от Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 година, описани в настоящия раздел 3.4, представляват нови помощи за „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
3.4.7. Несъвместимост с вътрешния пазар и възстановяване
(174)
Според практиката на Съда на ЕС, държавата членка следва да направи позоваване на основанията за съвместимост на една помощ. Тъй като Франция не се е позовала на никаква причина за несъвместимост, Комисията стига до заключението, че тези помощи са несъвместими с вътрешния пазар и трябва да бъдат възстановени, увеличени заедно с лихвите.
(175)
Това възстановяване следва да се извърши от „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност, получила помощта, преди упражнявана от „Sernam Xpress“ (слято с „Financière Sernam“).
3.5. ОТНОСНО КЛАУЗАТА
(176)
Меморандумът за раззбирателство от 21 юли 2005 година съдържа клауза в случай на отрицателно решение на Европейската комисия в рамките на петте години след сключването на Меморандума за разбирателство. Тази клауза би могла да представлява също така нова помощ. При все това, в подобен случай, решението би се състояло в нейната неприложимост. Тъй като клаузата всъщност остава неприложима, този резултат е постигнат. Следователно не е необходимо да се анализира допълнително въпросната клауза.
3.6. ОТНОСНО ОПРАВДАНИТЕ ОЧАКВАНИЯ
(177)
Доводът, изтъкнат от френските органи, според който постъпките (като тяхното посещение в Комисията на 24 ноември 2004 г. и тяхното писмо от 21 декември 2004 г.), извършени добросъвестно пред Комисията в съответствие с тяхното задължение за сътрудничество, би породил оправдани очаквания в съотвествието на прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ с Решение Sernam 2 и правото на Съюза не би могло да бъде запазено.
(178)
Всъщност, информацията, съобщена от Франция, е била ограничена до информиране на Комисията за избора да се продадат всички активи без да се описват основните елементи на действията по прехвърляне на активи на „Sernam SA“. По-специално, Информационна бележка от 21 декември 2004 година до Комисията е ограничена до посочване на някои елементи относно организацията на процеса на прехвърляне на активи, относно неговото открито и прозрачно естество с цел да се стигне до продажба при пазарна цена преди 30 юни 2005 г.
(179)
Никой от следните елементи не е поставен на вниманието на Комисията:
1)
факта, че предвиденото прехвърляне се основава на прехвърляне на активи и пасиви в рамките на групата в рамките на друг правен субект („Sernam Xpress“), последвано от прехвърляне на този друг субект (share deal);
2)
факта, че част от пасивите ще бъдат прехвърлени с активите и че само разпореждането за възстановяване относно помощта от 41 млн. EUR и задълженията на Френската национална железопътна компания за сума от 38,5 млн. EUR ще останат в пасива на „Sernam SA“;
3)
факта, че Франция е склонна да рекапитализира „Sernam SA“ и „Sernam Xpress“ в случай на предложение за възстановяване на дружеството при отрицателна цена.
(180)
Поради липса на информация относно тези елементи, Комисията не е могла да предвиди начина, по който Франция в крайна сметка изпълнява Решение „Sernam 2“. Напротив, Бележка от 21 декември 2004 година подсказва, че прехвърлянето ще бъде извършено без разграничаване между пасивите и при положителна цена, тъй като тя посочва, че „[]след като продажбата бъде изпълнена, продуктите, получени в резултат от нея, ще бъдат използвани за възстановяването на пасивите на юридическото лице „Sernam“, сред които несъвместимата помощ, в рамките на обичайните национални процедури“.
(181)
Ако, като се има предвид отрицателното естество на цените, предложени за активите на „Sernam SA“, възможността за рекапитализация (елемент 3) се е показала само при получаването на офертите, поне принципът на продажба на активи с част от пасиви (елемент 2) е трябвало по принцип да бъде познат на Франция, когато е изготвила своята Бележка от 21 декември 2004 година. Въпреки това, френските органи не могат да претендират да се възползват от оправдани очаквания без да са информирали непосредствено на 21 декември 2004 г. или по-късно Комисията за тези съществени елементи.
(182)
Не на последно място, ако френските органи са изпитвали затруднения да изпълнят Решение „Sernam 2“, те е следвало да се обърнат към Комисията, за да се достигне, със съгласието на Комисията, до решение относно друга схема съгласно принципа на лоялното сътрудничество, предвиден с член 4, параграф 3 от ДЕС. Раздел 3.2.3 от Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (40) потвърждава, че в съответствие с този общ принцип, държава членка не може да се отклонява от плана за възстановяване без нотификация и предварително одобрение от Комисията.
(183)
Освен това, Комисията никога не е давала каквото и да било съгласие за прехвърляне на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция.
(184)
Комисията стигна до заключението, че нито Франция, нито получателите на помощта не могат да се позоват на каквито и да било оправдани очаквания.
4. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(185)
Комисията стигна до заключението, че условията на Решение „Sernam 2“ не са били спазени. Следователно, с мерките за помощ, разрешени с Решение „Sernam 2“, е било злоупотребено съгласно член 16 от Регламент (ЕО) № 659/1999. Поради липса на позоваване на съображения за съвместимост от Франция за тези помощи, те са несъвместими с вътрешния пазар. Франция трябва да предприеме всички мерки, за да извърши възстановяването на тези помощи и лихви.
(186)
Размерът на тези суми възлиза на 503 млн. EUR. Той се състои, от една страна, от различни помощи за възстановяването на сума от 2 938 млн. франка или 448 млн. EUR. Тези помощи са представени в таблица 3 от Решение от 30 април 2003 година, чиито основни елементи са отчетени в таблицата по-долу:
(FRF million)
Initial capital
44
Financing of losses 2000
698
Financing of losses 2001
252
Financing of restructuring: SNCF contribution
1 300
Financing of restructuring: equity loan from SNCF
250
Additional costs for railwaymen
394
Total restructuring aid
2 938
(187)
За да се достигне сумата от 503 млн. EUR, следва да се добави сумата на помощите, изплатени в рамките на договорите за транспортиране на багажи и на преса за сума от 34 млн. EUR и в рамките на договори за снабдяване за сума от 21 млн. EUR.
(188)
За повече информация, Решение „Sernam 1“ от 23 май 2001 година съдържа по-подробно описание.
(189)
За да се извърши ефективно и незабавно възстановяване на помощта, френските органи следва да предоставят дата, на която всяка помощ е била предоставена на разположение на получателя (41). От тази дата лихвите при възстановяване ще трябва да се изчисляват за всяка мярка с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 (42).
(190)
Освен това, помощта от 41 млн. EUR, вече счетена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, трябва да бъде възстановена, увеличена заедно с лихвите, изчислени по същия метод.
(191)
В крайна сметка, рекапитализацията от 57 млн. EUR, опростяването на задължения към „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания на стойност 38,5 млн. EUR и гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания при прехвърлянето на дейности от „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, с изключение на гаранцията, предоставена на железничарите, представляват също така държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар. Тези нови помощи трябва да бъдат възстановени, увеличени с лихвите, изчислени по същия метод. За метода на изчисление на сумите, които следва да се възстановят, Комисията препраща към съображения 171 и 189 от настоящото решение.
(192)
За да се установи сумата на помощта, която следва да се възстанови, Франция може да вземе предвид евентуалните суми, получени от Френската национална железопътна компания в рамките на ликвидацията на дружеството „Sernam SA“ за възстановяването на помощта от 41 млн. EUR плюс лихвите и/или акционерния заем плюс лихвите.
(193)
В случай, че Френската национална железопътна компания е получила общо възстановяване за всички задължения, Франция би могла да вземе предвид евентуалните суми, възстановени от Френската национална железопътна компания в резултат на ликвидацията на „Sernam SA“, само пропорционално на съотношението между сумата на двете мерки за помощ, които са били регистрирани и общата сума на задълженията, вписани в пасива на дружеството „Sernam SA“.
(194)
Това възстановяване, включително възстановяването на помощите, първоначално отпуснати за „Sernam SA“ и за „Sernam Xpress“, следва да се извършат от „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, „Sernam Service“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност като са се възползвали от помощта, преди упражнявана от „Sernam SA“ (понастоящем ликвидирано) а, преди това, от „Sernam SA“.
(195)
Ясно е, че „Sernam Xpress“ и оперативните му дъщерни дружества „Sernam Services“ и „Aster“ са продължили икономическата дейност на „Sernam SA“, тъй като прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция, е имало точно тази цел. От друга страна, елементите от досието показват, че „Sernam Xpress“, „Sernam Services“ и „Aster“ са продължили да извършват дейността като са се възползвали от помощта според текущия бизнесплан на „Sernam SA“ и със същия персонал. След това, на 30 юни 2011 г., дружеството „Financière Sernam“, едноличен собственик, е закрило дружеството „Sernam Xpress“ и е погълнало активите му. „Financière Sernam“ представлява по този начин законен приемник на „Sernam Xpress“, както и негов икономически наследник, тъй като „Financière Sernam“ е това дружество, което притежава и контролира пряко оперативните дъщерни дружества, които са „Sernam Services“ и „Aster“. Освен това, „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Services“ и „Aster“, продължават дейността на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта. От друга страна, през май 2011 г., „Sernam Services“ е получило апорт на активи, с прехвърлянето на марката „Sernam“, която е оценена на стойност 15 млн. EUR, без да плати подходяща компенсираща полза. Що се отнася до „Aster“, от друга страна, то се е възползвало през март 2008 г. от апорт от 5 млн. EUR в безналична форма, сума, която е оставена в негова полза през юли 2008 г.; от друга страна, тя е била рекапитализирана през декември 2011 г. с оставяне на 5 599 998 EUR, вписани в безналична форма. Тези две дъщерни дружества са се възползвали от помощите, първоначално отпуснати за „Sernam SA“ и за „Sernam Xpress“ не само в качеството на дружества, участващи в групата и поради факта, че те продължават дейността, но и поради факта за прехвърлянето на някои активи или мерки за рекапитализация в тяхна полза.
(196)
Следва да се уточни, че „Sernam SA“ е резултат от преобразуването в акционерно дружество на „Sernam SCS“ в края на 2011 г. (вж. по този въпрос Решение „Sernam 2“, съображение 11). „Sernam SCS“ по този начин е първоначалният получател на част от въпросните помощи.
(197)
Тъй като дружеството „Financière Sernam“, както и дъщерното му дружество „Sernam Services“, които са поставени под финансов надзор, на 31 януари 2012 г., и „Aster“, дъщерно дружество на „Financière Sernam“, по отношение на което е започнало производство за съдебна ликвидация на 3 февруари 2012 г., френските органи се приканват да определят сумата на помощите, да изчислят лихвите, да възстановят в най-кратки срокове, за да могат те да бъдат регистрирани в пасива на тези предприятия.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Държавните помощи в размер на 503 млн. EUR, отпуснати от Франция за „Sernam SCS“ (станало „Sernam SA“) и одобрени от Комисията с Решение 2006/367/ЕО (43) от 20 октомври 2004 година са били иизползвани със злоупотреба. Те са несъвместими с вътрешния пазар. От тези помощи са се възползвали също така „Sernam Xpress“, както и „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
2. От държавната помощ в размер на 41 млн. EUR, отпусната от Франция на „Sernam SCS“ и обявена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, също така се е възползвало дружеството „Sernam Xpress“, както и „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
3. Рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания, опростяването на задължения към „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания на стойност 38,5 млн. EUR и гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания при прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, с изключение на гаранцията, предоставена на железничарите, представляват също така държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
Член 2
1. Франция трябва да възстанови помощите, посочени в член 1, от „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
2. Сумите, които следва да се възстановят, генерират лихви от датата, от която те са били предоставени на разположение на получателя, до тяхното ефективно възстановяване.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 година.
Член 3
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1, е незабавно и ефективно.
2. Франция осигурява прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
3. В рамките на това изпълнение, Франция може да вземе предвид евентуалните суми, възстановени от Френската национална железопътна компания след ликвидацията на „Sernam SA“ при условията, посочени по-горе.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Франция предоставя на Комисията следната информация:
а)
датата, на която всяка мярка за помощ е била предоставена на разположение на получателя, общата сума (главница и лихви), която получателят трябва да възстанови за всяка от мерките за помощ;
б)
подробно описание на вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и на планираните такива;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да възстанови помощта.
2. Франция информира редовно Комисията за хода на националните мерки, предприети за прилагане на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 1. При искане от страна на Комисията, Франция предоставя незабавно информация за вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и за планираните такива. Тя предоставя също така подробна информация относно размера на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателя.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Френската република.
Съставено в Брюксел на 9 март 2012 година.
DECIZIE A COMISIEI
din 9.3.2012
privind ajutorul de stat Nr. SA.12522 (C 37/08) - Franța - Punerea în aplicare a deciziei Sernam 2
[notificată cu numărul C(2012) 1616]
(Numai textul în limba franceză este autentic)
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2012/398/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf (1),
având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),
după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu articolele menționate (2),
întrucât:
1. PROCEDURĂ
1.1. CONTEXTUL PROCEDURAL GENERAL
(1)
La 23 mai 2001, Comisia a aprobat un ajutor pentru restructurarea SCS Sernam (societate în comandită simplă), devenită Sernam SA în decembrie 2001 („decizia Sernam 1”) (3).
(2)
La 20 octombrie 2004, Comisia a adoptat o decizie finală prin care confirmă că ajutorul aprobat prin decizia Sernam 1, în valoare de 503 milioane EUR, este compatibilă cu piața internă, în anumite condiții („decizia Sernam 2”) (4). În această decizie se menționează, de asemenea, existența unui ajutor suplimentar de 41 de milioane EUR, incompatibil cu piața internă, pe care Franța trebuie să îl recupereze.
(3)
Prin scrisoarea din 24 iunie 2005, un prim terț („primul reclamant”) a denunțat aplicarea incorectă a deciziei Sernam 2 (5).
(4)
La 22 februarie 2006, acest prim reclamant a introdus, împotriva Comisiei, o acțiune în constatarea abținerii de a acționa, în măsura în care aceasta nu acționase, la vremea respectivă, la plângerea reclamantului.
(5)
Prin scrisoarea din 10 aprilie 2006, o a doua parte interesată, și anume societatea Mory Group („al doilea reclamant”) a introdus, de asemenea, o plângere la Comisie (6).
(6)
Pe fond, cele două plângeri susțineau că decizia Sernam 2 a fost aplicată în mod abuziv și au solicitat Comisiei să inițieze o nouă procedură oficială de investigare cu privire la aplicarea de către Franța a deciziei Sernam 2.
(7)
Prin scrisoarea din 16 iulie 2008, Comisia a informat Franța cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE cu privire la aplicarea de către Franța a deciziei Sernam 2 („decizia de inițiere a procedurii”). Comisia a prezentat îndoielile sale cu privire la compatibilitatea cu decizia Sernam 2 a modalităților la care a recurs Franța în vederea (conform acesteia) punerii în aplicare a deciziei menționate, precum și cu privire la posibilitatea ca aceste modalități să conțină ajutoare de stat suplimentare.
(8)
Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (7). Argumentele celor doi reclamanți sunt prezentate sintetic la considerentul 16 din prezenta decizie. De asemenea, prin decizia de inițiere a procedurii, Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la punerea în aplicare de către Franța a deciziei Sernam 2.
(9)
La 8 octombrie 2008, autoritățile franceze au prezentat observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii.
(10)
Comisia a primit observații pe această temă de la părțile interesate. Primul reclamant a prezentat observații la data de 13 noiembrie 2008. Societatea Națională a Căilor Ferate („SNCF”) a comunicat observațiile sale la data de 6 februarie 2009. Fondul de investiții Butler Capital Partners („BCP”) a prezentat observații la data de 9 februarie 2009. La 25 martie 2009, Comisia a transmis Franței observațiile primite, oferindu-i posibilitatea de a trimite observații și, la 7 mai 2009, Comisia a primit comentariile autorităților franceze cu privire la observațiile primului reclamant.
(11)
La 15 martie 2011, al doilea reclamant a cerut Comisiei să inițieze „măsuri de investigare” pentru a verifica în ce condiții se aplică decizia Sernam 2. Comisia a răspuns la data de 18 mai 2011, precizând măsurile de investigare întreprinse după adoptarea deciziei de inițiere.
(12)
La 25 noiembrie 2009 și la 29 noiembrie 2011, Comisia a solicitat autorităților franceze să îi transmită informații. Răspunsurile au fost primite la 15 ianuarie 2010 și, respectiv, la 25 ianuarie 2012.
1.2. CONTEXTUL PROCEDURAL NAțIONAL
(13)
La 3 ianuarie 2007, societatea Mory Group a solicitat autorităților franceze să emită două dispoziții de rambursare: 1) un ordin împotriva întreprinderii Sernam SA cu privire la ajutorul de 41 de milioane EUR, declarat incompatibil cu piața comună prin decizia Sernam 2 și care, în opinia Mory Group, nu ar fi făcut obiectul unei recuperări efective de către Franța; 2) un al doilea ordin împotriva beneficiarului (neprecizat) ajutoarelor pentru restructurarea Sernam SA, pe care Franța le-ar fi acordat în vederea efectuării transferului activelor Sernam SA (pentru detalii privind aceasta operațiune, a se vedea secțiunea 2.4 din prezenta decizie).
(14)
Ministerul Economiei, Finanțelor și Industriei a respins printr-o scrisoare cererile celui de al doilea reclamant. Această decizie de respingere a făcut obiectul unei căi de atac introduse de Mory Group la Tribunalul administrativ din Paris, invocându-se un abuz de putere. Din informațiile Comisiei, acest litigiu nu s-a judecat încă.
(15)
În plus, la 31 ianuarie 2012 a fost introdusă o cale de atac judiciară împotriva societății Sernam Xpress („Sernam Xpress”). Sernam Xpress este societatea care a primit activele și pasivele nefinanciare ale Sernam SA atunci când a avut loc transferul activelor societății Sernam SA (în ceea ce privește detaliile acestei operațiuni, a se vedea secțiunea 2.4). Tribunalul Comercial din Nanterre a stabilit o perioadă de ținere sub observație de șase luni și a fixat o nouă audiere pentru data de 27 martie 2012.
2. DESCRIERE
2.1. ÎNTREPRINDEREA SERNAM
(16)
De la înființarea acesteia în 1970 ca parte a SNCF, întreprinderea Sernam desfășoară activități de mesagerie și de transport express de colete și paleți (8).
(17)
La 1 februarie2000, toate activitățile întreprinderii Sernam au fost atribuite unei filiale și, în acest mod, a fost constituită SCS Sernam (societate în comandită simplă). SCS Sernam a fost transformată în societate anonimă (Sernam SA), la 21 decembrie 2001. În 2005, Sernam SA avea 10 filiale operaționale, precum și o societate de servicii de transport rutier, denumită Sernam Transport Route.
(18)
La 17 octombrie 2005, Sernam Xpress a primit activele și pasivele nefinanciare ale Sernam SA, cu ocazia transferării activităților Sernam SA societății Financière Sernam (pentru detalii privind această operațiune, a se vedea secțiunea 2.4). La acea dată, Sernam Xpress era deținută în proporție de 100 % de Financière Sernam.
(19)
In cursul anului 2006, BCP deținea 51,8 % din capitalul Sernam Xpress. În același timp, Sernam Xpress a achiziționat societatea Coulonge, o întreprindere de transport cu sediul în Limoges.
(20)
În cursul anului 2011, societățile Financière Sernam și Sernam Xpress s-au văzut obligate să se recapitalizeze înainte de sfârșitul exercițiului contabil. Întrucât BCP nu aducea capitalul necesar, au fost efectuate două operațiuni.
(21)
În primul rând, în mai 2011 Sernam Xpress a contribuit cu marca Sernam la filiala sa operațională, societatea Sernam Services (acest aport este evaluat la 15 milioane EUR).
(22)
În al doilea rând, la 30 iunie 2011, societatea Sernam Xpress a fost dizolvată, iar societatea Financière Sernam, asociat unic, a preluat patrimoniul acesteia (operațiune denumită „transfer universal de patrimoniu”).
(23)
În consecință, Grupul Sernam este constituit în prezent din Financière Sernam și din filialele fostei întreprinderi Sernam Xpress, și anume Sernam Services, menționată anterior, și societatea Aster (denumită în continuare „Aster”). Aster este fosta societate Sernam Transport Route. Sernam Xpress vânduse această filială în decembrie 2005, și furnizase cumpărătorului o garanție privind cifra de afaceri. În martie 2008, Sernam Xpress a răscumpărat societatea, care, între timp, își schimbase denumirea în Aster. La data preluării, Sernam Xpress a avut un aport de capital de 5 milioane EUR la contul curent al societății Aster. Această contribuție la contul curent a fost oferită societății Aster cu ocazia unei reuniuni care a avut loc în luna iulie. În decembrie 2011, societatea Financière Sernam, care între timp absorbise Sernam Xpress (a se vedea considerentul 22), a recapitalizat societatea Aster, lăsându-i 5 599 998 EUR în contul curent.
(24)
Situația financiară a Grupului Sernam a continuat să se deterioreze, de aceea la 31 ianuarie 2011 a fost inițiată o procedură de administrare judiciară a societăților Financière Sernam și Sernam Services. La 3 februarie 2011, filiala Aster a intrat în lichidare, urmând ca temporar să își continue activitatea. Tribunalul Comercial din Nanterre a stabilit o perioadă de ținere sub observație de șase luni și a fixat o nouă audiere pentru data de 27 martie 2012.
2.2. DECIZIA SERNAM 1 DIN 23 MAI 2001
(25)
În decizia Sernam 1, Comisia a autorizat un ajutor în valoare totală de 503 milioane EUR pentru restructurarea SCS Sernam. Acest ajutor era autorizat în special în temeiul unui angajament asumat de Franța de a vinde întreprinderea. În fapt, 60 % din capitalul SCS Sernam trebuia să fie preluat de către societatea Géodis SA (9), societate de drept public cu activități de transport și logistică, listată pe piața secundară la Bursa din Paris. Astfel, Géodis SA ar fi trebuit să își asume în totalitate și în mod nelimitat (10) datoriile SCS Sernam, și să acopere cheltuielile de restructurare suplimentare, în valoare de 67 de milioane EUR. La rândul ei, SCS Sernam se angaja să își reducă numărul centrelor de exploatare de la 107 la 72 în perioada 1999-2004, să își reducă cifra de afaceri cu 18 %, să își reducă efectivele de personal și să pună în aplicare restructurarea cu bugetul menționat și în timpul de care dispune, și anume înainte de începutul anului 2004.
2.3. DECIZIA SERNAM 2 DIN 20 OCTOMBRIE 2004
(26)
În decizia Sernam 2, Comisia a constatat că ajutorul în valoare de 503 milioane EUR, autorizat prin decizia Sernam 1, a fost plătit în condiții diferite de cele prevăzute în decizia Sernam 1, în special din cauză că Géodis a preluat 15 % (în loc de 60 %, cum se prevăzuse) din acțiunile SCS Sernam. În afară de asta, Géodis renunțase să mai contribuie la costurile pentru restructurarea întreprinderii, care se ridicau la 67 de milioane EUR.
(27)
Având în vedere aceste elemente, Comisia a impus condiții la autorizarea ajutorului pentru restructurare în valoare de 503 milioane EUR, sumă plătită societății Sernam SA. Articolul 3 din decizia Sernam 2, care prevede aceste condiții, este formulat astfel:
„Articolul 3
1. Sub rezerva alineatului (2), trebuie îndeplinite următoarele condiții:
(a)
Sernam va putea să desfășoare numai activitățile sale de mesagerie pe cale ferată, în conformitate cu conceptul privind Train Bloc Express („TBE”). În acest sens, SNCF garantează punerea la dispoziția oricărui alt operator care solicită acest lucru a unor condiții identice cu cele acordate societății Sernam pentru dezvoltarea transportului feroviar de mărfuri, „TBE”.
(b)
În schimb, Sernam va trebui să înlocuiască integral, în cursul următorilor doi ani începând cu data notificării prezentei decizii, mijloacele proprii și serviciile de transport rutier cu mijloacele și serviciile de transport rutier aparținând uneia sau mai multor întreprinderi independente de SNCF din punct de vedere juridic și economic și selecționate în urma unei proceduri deschise, transparente și nediscriminatorii.
„Mijloace proprii și servicii de transport rutier” ale Sernam înseamnă ansamblul mijloacelor rutiere - respectiv vehiculele de transport rutier - aflate în proprietatea societății Sernam sau deținute în baza unui contract de leasing/de închiriere.
Întreprinderile care vor prelua activitățile rutiere ale societății Sernam vor trebui să asigure ansamblul serviciilor de transport rutier din resurse proprii.
2. În cazul în care Sernam își vinde activele în bloc, până în data de 30 iunie 2005, la prețul pieței, unei societăți independente din punct de vedere juridic de SNCF, pe baza unei proceduri transparente și deschise, condițiile de la alineatul (1) nu se aplică.”
(28)
În decizia Sernam 2, Comisia a evidențiat, de asemenea, faptul că autoritățile franceze au acordat societății Sernam un ajutor suplimentar în valoare de 41 de milioane EUR. Comisia a considerat acest ajutor ca fiind incompatibil cu piața internă și a dispus recuperarea acestuia de către Franța.
2.4. TRANSFERAREA ACTIVITĂțILOR SERNAM SA CĂTRE FINANCIÈRE SERNAM
(29)
Pentru punerea în aplicare a deciziei Sernam 2, Franța pretinde că a respectat condiția prevăzută de articolul 3 alineatul (2), precizând că, printr-un comunicat de presă (11), SNCF a invitat orice parte interesată să ia legătura cu Banca ABN Amro. Se pare că 34 de grupuri industriale, financiare sau consorții au fost invitate să examineze dosarul. Scrisorile de invitație pentru prima etapă a procedurii, trimise de ABN Amro părților care au solicitat examinarea dosarului, conțin o cerere de oferte pentru preluarea integrală a activelor societății Sernam (scrisoarea fiind redactată în limba engleză, termenul utilizat este „assets”).
(30)
Conform autorităților franceze, situația economică a societății Sernam nu a permis obținerea unor propuneri de evaluare pozitivă a activelor. Toate ofertele depuse în cadrul acestei proceduri au prezentat în concluzie o valoare extrem de negativă:
-
[candidatul 1] (ofertă preliminară): -120 de milioane EUR;
-
[candidatul 2] (ofertă preliminară): - 90,4 milioane EUR;
-
[candidatul 3] (ofertă preliminară): - 90,4 milioane EUR;
-
[candidatul 4] (oferta etapei a doua): - 65,2 milioane EUR;
-
[candidatul 5] (oferta etapei a doua): - 56,4 milioane EUR.
(31)
În lipsa unei oferte ferme, conducerea societății Sernam SA a făcut, prin intermediul unei societăți ce urma să fie creată, denumită inițial Bidco, apoi Financière Sernam, o ofertă de preluare.
2.4.1. Data efectivă a operațiunilor de transferare a activităților societății Sernam către Financière Sernam
(32)
Această ofertă a fost transmisă SNCF la 30 iunie 2005, fiind acceptată, în principiu, de către Direcția Generală a SNCF, în aceeași zi. Cu toate acestea, încheierea oficială a protocolului de înțelegere între toate părțile implicate a necesitat parcurgerea unor formalități. Protocolul convenit între SNCF, Sernam SA, Sernam Xpress (una dintre cele 10 filiale deținute 100 % de Sernam S.A., înființată în 2002) și conducerea viitoarei societăți Financière Sernam a fost semnat la data de 21 iulie 2005 (denumit în continuare „protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005”). Societatea Financière Sernam a fost înmatriculată în Registrul Comerțului la data de 14 octombrie 2005. La 17 octombrie 2005 au fost efectuate diferite operațiuni de transferare a activităților Sernam către Financière Sernam, descrise în detaliu în considerentele următoare.
2.4.2. Diferitele operațiuni de transferare a activităților societății Sernam către Financière Sernam
(33)
Autoritățile franceze au arătat că transferarea activităților Sernam către Financière Sernam a avut loc în patru etape:
(a)
SNCF și-a recapitalizat filiala Sernam SA, deținută 100 %, cu suma de 57 de milioane EUR;
(b)
Sernam SA a avut, în beneficiul filialei sale Sernam Xpress, deținută 100 %, un aport de capital pentru toate elementele activului, inclusiv cele 57 de milioane EUR sub formă de recapitalizare, descrisă la litera (a), precum și pentru pasivul Sernam, cu excepția pasivelor denumite „financiare” (împrumut de capital contractat de societatea Sernam SA cu grupul SNCF, pasiv aferent rezilierii contractului „IBM-GPS”), în valoare de 35,8 milioane EUR (12). În schimbul acestui aport, Sernam SA a primit o participație Sernam Xpress în valoare nominală de 100 EUR.
(c)
Ulterior, Sernam Xpress a efectuat o majorare de capital de 2 milioane EUR, care a fost subscrisă în întregime de SNCF; în urma acestei operațiuni, SNCF deținea majoritatea participațiilor Sernam Xpress;
(d)
Sernam SA și SNCF au cedat societății Financière Sernam, contra sumei de 2 milioane EUR, participațiile deținute la Sernam Xpress, reprezentând capitalul total al acesteia din urmă.
(34)
La data de 15 decembrie 2005, Sernam SA a intrat în lichidare judiciară. Suma de 41 de milioane EUR ce urma să fie rambursată SNCF în baza deciziei Sernam 2 a fost înregistrată la pasivele acestei lichidări (13).
(35)
Operațiunile sunt prezentate în schema următoare:
(36)
Protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005 prevedea, în afară de recapitalizarea de către SNCF a societății Sernam SA cu suma de 57 de milioane EUR, și a societății Sernam Xpress cu suma de 2 milioane EUR, garanții acordate de SNCF societății Financière Sernam (descrise detaliat la considerentele 72-85 din decizia de inițiere a procedurii), și o clauză de reziliere în cazul undei decizii negative a Comisiei în decurs de cinci ani de la încheierea protocolului de înțelegere (descrisă detaliat la considerentul 117 din decizia de inițiere).
2.5. MOTIVE CARE AU CONDUS LA INIțIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE
(37)
În decizia din 16 iulie 2008, Comisia a dorit să verifice dacă Franța a respectat, așa cum pretinde, articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2, și dacă procedura de recuperare a ajutorului incompatibil în valoare de 41 de milioane EUR aleasă de Franța, și anume includerea datoriei față de stat în pasivele lichidării Sernam SA, permitea, de facto, să se elimine denaturarea concurenței cauzată de acest ajutor. În plus, Comisia a dorit să verifice dacă operațiunea de transferare a activelor Sernam SA nu a dat naștere unui alt ajutor de stat, incompatibil cu piața internă.
2.6. OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE
2.6.1. Observațiile reclamanților
(38)
Mai întâi, primul reclamant consideră că nu au fost respectate condițiile prevăzute în decizia Sernam 2 pentru vânzarea activelor Sernam SA.
(39)
Pe de o parte, data-limită impusă de decizia Sernam 2, și anume 30 iunie 2005, pentru efectuarea cesiunii, nu a fost respectată, întrucât operațiunile de transfer nu au fost aprobate decât la 17 octombrie 2005, iar cedarea activelor ar fi trebuit să aibă loc în aceeași zi.
(40)
Apoi, cu privire la prețul transferului, primul reclamant consideră că prețul a fost stabilit numai prin raportare la oferta prezentată de Financière Sernam. Se pare că această ofertă a fost ilicită, întrucât implica atribuirea unor ajutoare noi, în special recapitalizarea societății Sernam SA. În fine, primul reclamant subliniază că Sernam Xpress nu era o societate independentă de Sernam SA, astfel cum demonstrează Comisia în decizia sa de inițiere a procedurii.
(41)
Pe de altă parte, operațiunile de transfer par să constituie în realitate o afacere cu participații („share deal”), adică menținerea pe piață a entității beneficiare prin simpla schimbare a proprietarului.
(42)
De asemenea, primul reclamant denunță încălcarea condiției privind organizarea vânzării prin intermediul unei proceduri transparente și deschise. Conform acestuia, vânzarea societății Sernam Xpress ar fi trebuit supusă consultării publice și procedurii de licitație, după recapitalizarea celor două societăți, Sernam SA și Sernam Xpress, mai degrabă decât a societății Sernam SA.
(43)
În al doilea rând, primul reclamant denunță manevre în ceea ce privește evaluarea activelor și pasivelor transferate și evaluarea la o valoare inferioară a entității vândute.
(44)
În al treilea rând, primul reclamant enumeră o serie de măsuri care, în opinia lui, ar constitui ajutoare noi: recapitalizarea de 57 de milioane EUR, nerecuperarea celor 41 de milioane EUR reprezentând un ajutor ilegal, ștergerea datoriilor financiare ale Sernam SA față de SNCF. Toate aceste măsuri ar reprezenta, în opinia sa, ajutoare incompatibile cu piața internă.
(45)
În al patrulea rând, primul reclamant subliniază că Sernam SA trebuia să fie lichidată, în loc să fie vândută. Reclamantul are aceleași îndoieli ca și Comisia cu privire la includerea anumitor costuri în calculul lichidării și consideră că în niciun moment nu rezultă că prețul efectiv al restructurării societății Sernam ar fi fost inferior costului lichidării.
(46)
Primul reclamant conchide nu numai că autoritățile franceze s-au sustras obligației de a recupera ajutorul declarat incompatibil în valoare de 41 de milioane EUR, ci ar fi acordat noi ajutoare în valoare de cel puțin 95 de milioane EUR, la care trebuie să se adauge diferite măsuri de ajutor acordate sub formă de garanții.
(47)
Referitor la cel de al doilea reclamant, acesta nu a prezentat observații cu privire la decizia de inițiere.
2.6.2. Observațiile părților interesate, care consideră că decizia Sernam 2 a fost respectată
2.6.2.1. Observațiile formulate de SNCF
(48)
SNCF consideră că a respectat condiția prevăzută de articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2. SNCF susține că a vândut toate activele societății Sernam în bloc, înainte de 30 iunie 2005, la prețul pieței, unei societăți independente din punct de vedere juridic și pe baza unei proceduri transparente și deschise.
(49)
Conform SNCF, operațiunile de transfer au fost indisociabile și simultane. Prin urmare, Comisia nu putea proceda la defalcarea lor artificială.
(50)
Comisia consideră că, în cazul unui preț negativ, principiul investitorului privat în economia de piață ar fi respectat în cazul în care costul transferului este inferior costului lichidării pe care l-ar fi suportat statul acționar, și prezintă observații detaliate pentru a demonstra aceste afirmații.
(51)
În final, SNCF subliniază că obligația privind restituirea ajutorului în valoare de 41 de milioane EUR a fost inclusă în pasivul lichidării societății Sernam SA.
2.6.2.2. Observațiile formulate de Butler Capital Partners
(52)
În primul rând, BCP aduce precizări cu privire la contribuția sa la capitalul societății Sernam Xpress.
(53)
În al doilea rând, BCP precizează obiectivul avut în vedere prin achiziționarea societății Coulonge.
(54)
În al treilea rând, BCP contestă că Sernam Xpress ar fi dispus de un surplus de lichidități ca urmare a injecțiilor de capital de 57 de milioane EUR și, respectiv, de 2 milioane EUR. BCP ar fi trebuit să facă o nouă injecție de lichidități de 6 milioane EUR pentru a le aduce la un nivel acceptabil, având în vedere pierderile care trebuiau finanțate.
(55)
În al patrulea rând, BCP contestă faptul că avantajul ajutorului de 41 de milioane EUR ar fi fost transferat societății Sernam Xpress. BCP estimează că o astfel de situație ar fi luată în considerare numai în cazul în care s-ar demonstra că transferul activităților Sernam SA nu a fost efectuat la prețul pieței. Ori, conform BCP, transferul s-a realizat printr-o procedură deschisă, transparentă și nediscriminatorie. BCP reamintește, de asemenea, că procesul de transfer a fost însoțit de o expertiză.
(56)
În fine, având în vedere consecințele preluării controlului asupra Sernam, BCP analizează majorarea de capital ca fiind o vânzare și consideră că, în conformitate cu jurisprudența rezultată din cauzele Banks (14) și SMI (15), recuperarea unui ajutor ipotetic nu ar putea fi imputată societății Financière Sernam sau filialei acesteia, Sernam Xpress.
2.7. OBSERVAțII FORMULATE DE FRANțA:
2.7.1. Cu privire la respectarea deciziei Sernam 2
2.7.1.1. Cu privire la respectarea datei-limită de vânzare
(57)
Autoritățile franceze consideră că oferta fermă de preluare, cu forță juridică pentru cumpărător, a fost înaintată la 30 iunie 2005, fiind acceptată în aceeași zi de către SNCF, ceea ce a făcut ca acordul să fie irevocabil în baza legislației contractuale franceze.
2.7.1.2. Cu privire la prețul de vânzare
(58)
Autoritățile franceze consideră că decizia Sernam 2 nu interzicea vânzarea la un preț negativ, și că jurisprudența recunoaște că acesta poate fi prețul pieței.
(59)
Activele ar fi fost vândute la prețul negativ de 57 de milioane EUR, ceea ce corespunde sumei prin care SNCF a recapitalizat Sernam SA. Acest preț ar fi fost mai bun decât ofertele orientative prezentate inițial și ar fi constituit singura ofertă fermă propusă SNCF de către piață. Prețul ar fi fost validat de mai multe expertize independente (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings și Commission des Participations et Transferts).
(60)
Conform autorităților franceze, recapitalizarea prealabilă efectuată de SNCF nu este decât o modalitate de punere în aplicare. Prin urmare, Comisia nu ar putea să se refere la această recapitalizare pentru a contesta valoarea de piață a activelor Sernam, întrucât existența unui preț de piață excludea orice calificare drept ajutor pentru integralitatea prețului negativ.
2.7.1.3. Cu privire la vânzarea de active
(61)
Ca răspuns la analiza efectuată de Comisie, conform căreia transferul activităților Sernam SA către Financière Sernam a cuprinde două operațiuni succesive, și anume: 1) un transfer intragrupuri de active în bloc de la Sernam SA către Sernam Xpress (în acel moment, filială 100 % a societății Sernam SA), și 2) o vânzare de la Sernam Xpress către Financière Sernam, corespunzător unei share deal și nu unei vânzări de active, autoritățile franceze considerând că este o defalcare artificială și nejustificată.
(62)
În primul rând, se consideră că operațiunile de transfer corespund unei „operațiuni de aport-cesionare” pusă în practică printr-o recapitalizare, și anume o operațiune indisociabilă care ar fi fost efectuată din două motive: 1) dreptul francez nu ar permite o vânzare de active la un preț negativ, și 2) era indicat să se asigure că nu există o legătură juridică între cumpărător și SNCF.
(63)
Având în vedere situația sa economică deficitară permanentă (pierderile cumulate în ultimele patru exerciții dinaintea cesionării ridicându-se la 309,2 milioane EUR), valoarea totală a activelor Sernam SA era negativă.
(64)
Pentru a se conforma interdicției de vânzare la un preț negativ în baza dreptului francez și pentru a asigura neutralitatea economică a operațiunii de cesionare, metoda experților în cazul unei valori negative a activelor ce urmează să fie cesionate ar consta în a se prevedea următoarele: 1) prețul plătit de cumpărător să fie un preț simbolic, și 2) să creeze un mecanism destinat compensării cumpărătorului (o participare a vânzătorului la majorarea de capital înaintea cesionării sau renunțarea de către vânzător la creanțele pe care le deține la societatea cedată).
(65)
În plus, pentru a evita orice contestare a validității operațiunii de către creditorii Sernam SA sau orice exercitare de către aceștia a dreptului lor la opoziție, era de preferat să se adauge la activele în bloc pasivele necesare pentru continuarea activității Sernam. O simplă vânzare a activelor nu ar fi permis includerea acestor pasive.
(66)
Prin urmare, trebuia să se recurgă la un aport parțial de active supus regimului sciziunilor prevăzut la articolul L.236-16 până la L.236-21 din Codul comercial francez. În această privință, autoritățile franceze precizează că aportul echivalează cu o vânzare, întrucât implică și un transfer de proprietate, ca urmare a remunerării cu acțiuni emise de societatea beneficiară a aportului de capital.
(67)
Întrucât, în temeiul articolului 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2, cumpărătorul nu putea fi legat juridic de SNCF, nu era posibil să se efectueze un aport de active în bloc direct în beneficiul societății Financière Sernam pentru că, în acest caz, Sernam SA ar fi devenit automat, ca efect al aportului, acționarul societății Financière Sernam. Acest lucru ar explica faptul că a existat un aport parțial de active în beneficiul Sernam Xpress, apoi cesionarea Sernam Xpress societății Financière Sernam.
(68)
Conform autorităților franceze, aportul parțial de active în beneficiul Sernam Xpress nu constituie în niciun caz un transfer între grupuri, întrucât Sernam Xpress este o „societate-scoică”, utilizată pentru primirea în bloc a activelor Sernam SA, exclusiv în scopul de a permite cesionarea lor concomitentă cumpărătorului - societatea Financière Sernam - și nu pentru continuarea activității desfășurată de societatea mamă. Se avea în vedere ca activele să fie primite de Sernam Xpress și aduse la valoarea lor de piață, în vederea efectuării tranzacției. În orice caz, aportul de active ar fi implicat un transfer de proprietate, pentru care Sernam Xpress a emis o participație cu valoarea nominală de 100 EUR. Conform autorităților franceze, această acțiune reprezintă prețul valorii reale a activelor și pasivelor care constituie aportul, după recapitalizarea de 57 de milioane EUR.
(69)
Autoritățile franceze au adăugat la observațiile lor formulate ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii, opinia profesorului de drept Nicolas Molfessis, conform căruia „dreptul francez […] nu permitea ca SNCF să cedeze direct, în bloc, societății Financière Sernam, activele firmei Sernam; normele juridice aplicabile obligau SNCF să efectueze o operațiune de aport-cesionare, pentru a respecta constrângerile impuse de Comisie:
-
întrucât dreptul francez nu prevede conceptul de vânzare la un preț negativ, operațiunea nu putea fi efectuată la prețul pieței, astfel cum impunea Comisia, fără ca în prealabil să se recurgă la recapitalizare;
-
întrucât dreptul francez nu prevede conceptul privind cesionarea datoriei și subordonează cesionarea contractului de acordul prealabil al tuturor contractanților cedați, acord care, în practică, este imposibil de obținut, cesionarea pasivului de exploatare necesar pentru continuarea activității impunea recurgerea la tehnica aportului parțial de active pentru depășirea acestui obstacol. Recurgerea la tehnica aportului parțial de active necesita interpunerea unei societăți, Sernam Xpress, pentru respectarea condiției privind absența legăturii juridice între cedent și cesionar, impusă de Comisie.
Schema elaborată de Sernam trebuie asimilată unei cesionări în bloc de active:
-
Operațiunea de aport-cesionare, bine cunoscută în practică, a fost asimilată de către Curtea de Casație unei cesionări de active atunci când existau elemente care demonstrau indivizibilitatea între cele două operațiuni, acestea din urmă vizând, în ultimă instanță, exclusiv transferul de active;
-
O astfel de indivizibilitate este absolut evidentă în cazul de față, întrucât diferitele convenții semnate între părți pun în evidență fără niciun dubiu voința părților de a considera diferitele operațiuni ca fiind interdependente, și neavând altă finalitate decât cesionarea activelor Sernam societății Financière Sernam.”
(70)
Conform autorităților franceze, activele Sernam SA au fost vândute în bloc unei societăți care nu era legată juridic de SNCF, la un preț negativ corespunzător prețului pieței, în urma unei negocieri a cesionării, desfășurată în cadrul unei licitații deschise, transparente, necondiționată și nediscriminatorie, în baza condițiilor stabilite la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2.
2.7.1.4. Cu privire la caracterul deschis și transparent al procesului de selecție
(71)
Autoritățile franceze consideră ca fiind falsă din punct de vedere material afirmația conform căreia dosarul transmis cumpărătorilor potențiali ai activelor Sernam SA nu făcea trimitere la vânzarea societății Sernam Xpress, ci la vânzarea activelor Sernam SA. În plus, cerința privind o licitație deschisă, transparentă și nediscriminatorie nu ar implica recurgerea la o nouă cerere de oferte după recapitalizare, întrucât aceasta este doar rezultatul direct al licitației și al prețului negativ rezultat din această procedură.
2.7.1.5. Cu privire la încrederea legitimă
(72)
Autoritățile franceze consideră că, prevăzând în mod explicit posibilitatea de a se proceda la cesionarea în bloc a activelor Sernam, decizia Sernam 2 a dat naștere, la nivelul conducerii SNCF, și al autorităților franceze, la speranțe întemeiate pe faptul că erau autorizate să procedeze astfel. Prin urmare, inițierea procedurii de investigare a măsurilor de ajutore de stat nu ar avea în vedere încrederea legitimă pe care autoritățile franceze o aveau în decizia Sernam 2, cu atât mai mult cu cât acestea ar fi acționat în totală transparență față de Comisie, furnizându-i acesteia toate explicațiile necesare cu privire la metodologia de cesionare.
2.7.2. Cu privire la presupusele manevre efectuate cu ocazia evaluării activelor și pasivelor transferate de Sernam SA societății Sernam Xpress
(73)
În ceea ce privește presupusele manevre efectuate cu ocazia evaluării activelor, autoritățile franceze resping în primul rând faptul că a avut loc o reducere de 22 de milioane a valorii activelor. Într-adevăr, întrucât operațiunea consta într-un aport parțial de active urmat de o cesionare, normele contabile aplicabile impuneau ca evaluarea să nu fie la valoarea netă contabilă, astfel cum susține primul reclamant, ci întemeiată pe valoarea reală a activelor și pasivelor care au făcut obiectul aportului. Aceste valori ar fi fost evaluate în conformitate cu prețul pieței sau de către experți independenți. De asemenea, pentru evaluarea creditelor fiscale amânate, au fost aplicate normele contabile în vigoare. In ceea ce privește evaluarea portofoliului de mărci, aceasta s-ar fi întemeiat pe o estimare efectuată de Comisia Europeană la 23 mai 2001, la momentul aportului în favoarea SCS Sernam de către SNCF.
(74)
In ceea ce privește evaluarea pasivului, autoritățile franceze consideră că au fost transferate numai pasivele necesare pentru continuarea activității societății beneficiare a aportului. In plus, conform autorităților franceze, evaluarea efectului negativ („badwill”) corespunde numai înregistrării contabile a valorii negative de piață de 57 de milioane EUR.
2.7.3. Cu privire la absența obligației de recuperare a ajutorului de 41 de milioane EUR de la Sernam Xpress
(75)
Autoritățile franceze subliniază că deosebirea între share deal și asset deal pe care se bazează argumentația prezentată de Comisie în cauzele SMI (16) și CDA (17) nu ar fi relevantă în cazul de față.
2.7.3.1. Cu privire la defalcarea operațiunii în transfer în cadrul grupului și share deal
(76)
Din motivele descrise la considerentele 61-70, autoritățile franceze consideră că operațiunile de transfer al activităților Sernam SA către Financière Sernam nu constituie un transfer în cadrul grupului urmat de share deal, ci o cesiune de active către un terț.
(77)
În subsidiar, autoritățile franceze arată că prețul de piață al Sernam Xpress ar fi ținut seama în mod obligatoriu de existența datoriei de 41 de milioane EUR, dacă ajutorul ar fi fost transferat. În această ipoteză, prețul negativ ar fi fost de 98 de milioane EUR (57 + 41). Ori, prețul negativ „plătit” - în realitate, primit - de către Financière Sernam nu ar fi fost decât de 57 de milioane EUR. Ca urmare, vânzătorul ar fi realizat o economie de 41 de milioane EUR, însă el ar fi reținut, în consecință, beneficiul economic al ajutorului. În acest context, autoritățile franceze fac trimitere la hotărârea în cauza Banks (18).
2.7.3.2. Cu privire la respectarea condițiilor din hotărârile în cauzele CDA și SMI
(78)
Autoritățile franceze arată că, în hotărârea sa privind cauza CDA, Curtea a considerat că, doar faptul că CDA a continuat activitățile întreprinderilor care beneficiaseră de ajutor, nu demonstrează existența intenției de a se eluda efectele unui ordin de recuperare (19).
(79)
Curtea a precizat că nu a existat intenția de eludare a efectelor ordinului de recuperare, în măsura în care CDA a plătit un preț de cumpărare conform cu piața pentru preluarea activelor societății LCA (20).
(80)
Conform autorităților franceze, operațiunea prin care Sernam Xpress a dobândit dreptul de proprietate asupra activelor și asupra unei părți din pasivele Sernam SA la valoarea lor de piață nu a transferat societății Sernam Xpress beneficiul efectiv al avantajului creat prin acordarea ajutorului de 41 de milioane EUR. În afară de asta, Comisia nu ar putea susține că, prin răscumpărarea activelor sale, Sernam SA ar rămâne ca o scoică fără conținut, ceea ce nu i-ar da posibilitatea să obțină restituirea ajutorului declarat incompatibil. Un astfel de argument, expus deja în hotărârea privind CDA, ar fi fost respins de către Curte (21).
(81)
Autoritățile franceze subliniază că cedarea activelor Sernam SA în bloc era o posibilitate avută în vedere în mod explicit de către Comisie. Prin urmare, cedarea de către SNCF a activelor Sernam în bloc, la prețul pieței, unei societăți, în baza unei proceduri transparente și deschise, nu ar fi considerată în niciun caz drept o eludare.
(82)
Acest lucru este valabil cu atât mai mult cu cât însăși Comisia ar fi considerat că era exclusă o astfel de eludare „atunci când, pe lângă faptul că are loc la prețul pieței, cedarea «în bloc» a bunurilor societății beneficiare este efectuată în cadrul unei proceduri necondiționate și deschise tuturor concurenților societății respective” (22).
(83)
Cu privire la argumentul Comisiei (23), conform căruia operațiunea nu ar fi permis doar punerea la adăpost a activelor, așa cum s-a permis în hotărârea CDA, ci și crearea unei structuri de natură să permită finanțarea de noi investiții, cum ar fi preluarea societății Coulonge, ar fi suficient să se constate că achiziționarea societății Coulonge Services de către Sernam Xpress s-a efectuat concomitent cu preluarea Sernam Xpress de către BCP, și că Sernam Xpress a putut valorifica această preluare de către BCP prin injecția de capital nou, în vederea efectuării acestei achiziții.
(84)
Drept urmare, contrar îndoielilor exprimate de Comisie, „cel de al treilea criteriu” din Hotărârea CDA, astfel cum a fost identificat de autoritățile franceze, a fost respectat.
2.7.4. Cu privire la noile ajutoare acordate Sernam Xpress și/sau Financière Sernam
(85)
Referitor la existența unor ajutoare noi în protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005 (recapitalizarea Sernam SA de către SNCF cu suma de 57 de milioane EUR; recapitalizarea Sernam Xpress de către SNCF cu suma de 2 milioane EUR; garanții acordate societății Financière Sernam de către SNCF; (clauză de reziliere), autoritățile franceze consideră că, atunci când o vânzare are loc la prețul pieței în urma unei licitații deschise și transparente, la un cost inferior costului unei lichidări, aceasta nu ar conține elemente de ajutor.
(86)
În plus, prețul negativ prezentat de Financière Sernam ar corespunde estimărilor unor experți independenți.
(87)
De altfel, autoritățile franceze precizează că această clauză de reziliere a fost inclusă în protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005 la cererea Financière Sernam și numai pentru a o proteja de riscul unei decizii negative a Comisiei. Autoritățile franceze consideră că nu ar fi fost posibilă nicio cesiune fără acest tip de clauză și susțin că aceasta nu ar fi fost contestată de Comisie într-o cauză anterioară (24).
3. EVALUAREA EFECTUATĂ DE COMISIE
3.1. RELUAREA MOTIVELOR DE LA ARTICOLUL 3 DIN DECIZIA SERNAM 2
(88)
În primul rând, Comisia reamintește că procedura prezentă a fost inițiată în temeiul articolului 16 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (25), întrucât Comisia avea indicii că Franța a aplicat în mod abuziv ajutorul autorizat cu anumite condiții prin decizia Sernam 2, după aplicarea abuzivă a ajutorului autorizat, de asemenea în anumite condiții, prin decizia Sernam 1.
(89)
Comisia consideră că este necesar să se reamintească motivele care au determinat-o să impună condițiile prevăzute de articolul 3 din decizia Sernam 2 (26):
„[…] având în vedere aplicarea abuzivă a unui ajutor, menționată anterior, precum și prelungirea duratei planului de restructurare, Comisia consideră că Sernam trebuie să adopte o măsură compensatorie, retrăgându-se definitiv din segmentele de piață cu capacitate în exces, astfel încât să se justifice aprobarea unei părți din ajutorul în cauză.
Într-adevăr, acordarea ajutoarelor de stat pe piețe care se confruntă cu o supracapacitate structurală sau aflate în declin, ar avea drept consecință imediată să permită unei întreprinderi, care ar fi trebuit să își înceteze activitățile ca urmare a dificultăților declarate, să ocupe în mod artificial cote pe piețe extrem de solicitate, în detrimentul întreprinderilor concurente și viabile din punct de vedere financiar. De aceea trebuie să se evite ca ajutorul să aibă efectul nedorit de a alunga de pe piața solicitată întreprinderile care sunt viabile din punct de vedere financiar și de a favoriza acele întreprinderi care se dovedesc incapabile de a supraviețui prin propriile mijloace.
În acest sens, Comisia estimează că Sernam trebuie să renunțe definitiv la activitățile sale pe segmentele de piață cu capacitate excesivă, și anume segmentul de piață reprezentat de mesageria/poșta tradițională transportată pe cale rutieră.
Cu toate că Sernam a început deja să se retragă, Comisia consideră că nu este suficient și că trebuie să fie continuată în mod sustenabil. Din acest motiv, Comisia consideră că este necesar să impună condiții care: i) vor permite societății Sernam să se dezvolte în continuare în sensul unei diversificări inovatoare către un segment de piață pe care să-l dezvolte (pe care, astfel, nu există o supracapacitate) și ii) vor permite înlocuirea, pe segmentele de piață cu supracapacitate, în stagnare sau în declin, a serviciilor Sernam cu serviciile altor operatori (ceea ce ar avea drept efect eliberarea cotelor de piață ale Sernam pe aceste segmente).
[…]
De asemenea, Comisia reamintește că, în cazul vânzării societății Sernam în integralitate (active și pasive) avută în vedere de autoritățile franceze, trebuie să se aplice, în orice caz, condițiile deciziei (preluarea activităților rutiere ale Sernam de către alte întreprinderi și diversificarea activităților Sernam în direcția transportului feroviar de marfă). În schimb, dacă Sernam își vinde în bloc acțiunile, Comisia reamintește că cele două condiții menționate anterior referitoare la restructurarea companiei nu se vor aplica, întrucât Sernam nu va mai opera în forma juridică actuală și va elibera cotele sale de piață în favoarea cumpărătorului independent (care va putea, de facto, să își continue activitățile cu activele Sernam)”.
(90)
Prin urmare, decizia Sernam 2 prevede două scenarii diferite de vânzare pentru Sernam SA: vânzarea în integralitate a Sernam SA (active și pasive) sau numai vânzarea de active. În prima ipoteză, societatea care cumpără activele și pasivele este supusă condițiilor enunțate la articolul 3 alineatul (1) din decizia Sernam 2; în a doua ipoteză, aceste condiții nu se aplică.
(91)
De asemenea, trebuie reamintit contextul mai amplu în care se înscriu deciziile Sernam 1 și Sernam 2 ale Comisiei. Sernam SA, societate care înregistra în mod constant pierderi, beneficia de ajutoare operaționale de la stat, care îi erau acordate de societatea-mamă, și anume SNCF, necesare pentru ca întreprinderea să supraviețuiască.
(92)
Se impunea să se pună capăt supraviețuirii artificiale a unei societăți care ocupa în mod necuvenit cote de piață, deși nu era competitivă. Rezultă că, pe de o parte, se oprește procesul prin care statul salvează cu regularitate societatea Sernam și, pe de altă parte, denaturările concurenței produse de această salvare trebuiau fie să dispară, fie să determine introducerea unor măsuri compensatorii. Astfel, trebuiau recuperate cele 41 de milioane EUR acordate ca ajutoare ilegale și incompatibile societății Sernam în perioada 2001-2004, și trebuia să se adopte măsuri compensatorii care să elibereze cotele de piață, drept compensație pentru cele 503 milioane EUR sub formă de ajutoare pentru restructurare.
(93)
Ori, Comisia constată de la început că modul în care Franța a înțeles să pună în aplicare decizia din 2004 este în contradicție directă cu obiectivele vizate. În fapt, autoritățile franceze au continuat să acorde ajutoare operaționale, sub pretextul punerii în aplicare a deciziei menționate și s-au străduit să mențină continuitatea economică a întreprinderii, fără să elibereze cote de piață ci, dimpotrivă, încercând să consolideze poziția concurențială a întreprinderii în cauză.
(94)
În această etapă, este necesar să se efectueze o analiză metodică a mijloacelor utilizate de autoritățile franceze pentru a-și atinge obiectivele.
3.2. APLICAREA ABUZIVĂ A AJUTORULUI AUTORIZAT PRIN DECIZIA SERNAM 2
(95)
Autoritățile franceze confirmă faptul că nu au fost respectate condițiile enunțate la articolul 3 alineatul (1) din decizia Sernam 2. Prin urmare, Comisia se poate limita să verifice dacă Franța a respectat condițiile enunțate la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2. Reamintim că acest alineat este formulat astfel:
„În cazul în care Sernam își vinde activele în bloc, până în data de 30 iunie 2005, la prețul pieței și pe baza unei proceduri transparente și deschise, unei societăți care nu este legată juridic de SNCF, condițiile de la alineatul (1) nu se aplică.”
(96)
După cum se va demonstra în continuare, Franța nu a respectat aceste condiții.
3.2.1. Transferul activităților nu a fost efectuat până la 30 iunie 2005
(97)
Din observațiile autorităților franceze și ale primului reclamant rezultă că, la 30 iunie 2005, conducerea SNCF nu a făcut decât să accepte, în principiu, oferta fermă a societății Financière Sernam. Totuși, procotolul de înțelegere care angajează toate părțile participante la tranzacție nu a fost semnat decât la 21 iulie 2005, iar operațiunile diverse de transfer au fost executate abia la 17 octombrie 2005.
(98)
Prin urmare, Comisia a conchis că transferarea activităților Sernam SA către Financière Sernam nu s-a efectuat până la data-limită de 30 iunie 2005, astfel cum impunea condiția prevăzută prin decizia Sernam 2. Acest motiv era suficient pentru a se trage concluzia că Franța a aplicat în mod abuziv ajutorul autorizat în mod coniționat prin decizia Sernam 2.
3.2.2. Transferarea activităților nu constituie o vânzare (27)
(99)
În sistemul juridic al fiecărui stat membru al Uniunii, contractul de vânzare se întemeiază pe principiile dezvoltate de dreptul roman (emptio venditio). Vânzarea constă în transferul dreptului de proprietate asupra unui bun prin plata unui preț. După cum subliniază guvernul francez în legătură cu dreptul francez, acest preț trebuie să fie un preț pozitiv.
(100)
O tranzacție prin care persoana care dorește să transfere dreptul de proprietate asupra unuia sau a mai multor bunuri oferă o sumă de bani persoanei care preia proprietatea în cauză nu constituie o vânzare, ci un alt tip de contract.
(101)
În cazul de față, SNCF a plătit 59 de milioane EUR, în acest mod recapitalizând Sernam SA, cu suma de 57 de milioane EUR și, respectiv, Sernam Xpress, cu 2 milioane EUR, în același timp acordând societății Financière Sernam diverse garanții. Plata de 2 milioane EUR de către societatea Financière Sernam în favoarea SNCF și Sernam SA neutralizează recapitalizarea Sernam Xpress, însă nu și celelalte elemente ale tranzacției. Prin urmare, contractul încheiat între SNCF și Financière Sernam nu poate fi considerat contract de vânzare. De altfel, acest lucru nu este contestat de autoritățile franceze, care explică faptul că diferitele operațiuni de transfer al activităților Sernam SA către Financière Sernam nu constituie o vânzare, întrucât dreptul francez nu le-ar fi permis să efectueze o vânzare care s-ar fi încheiat cu acest rezultat.
(102)
Conform concluziei la care a ajuns Comisia, contractul încheiat între SNCF și societatea Financière Sernam nu constituie o vânzare. Din același motiv, articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2 nu a fost respectat, întrucât nu a fost o vânzare. În consecință, Franța a pus în aplicare în mod abuziv ajutorul autorizat în mod condiționat prin decizia Sernam 2.
3.2.3. Transferul activităților nu constituie o vânzare de active, ci un transfer integral al Sernam SA (active și pasive)
(103)
Chiar dacă se consideră că transferul activităților Sernam SA către Financière Sernam constituie o vânzare, respectarea articolului 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2 presupune că această vânzare se referă numai la active, și nu la Sernam SA în integralitatea ei (active și pasive). Acest lucru rezultă din considerentul 217 din decizia Sernam 2, citată la considerentul 89 din prezenta decizie.
(104)
După cum s-a enunțat la secțiunea 2.4, transferul activităților Sernam SA de către SNCF către Financière Sernam are la bază utilizarea de către Sernam SA a filialei sale pe care o deține în integralitate, și anume Sernam Xpress, căreia i-au fost transmise activele Sernam SA, precum și pasivele acesteia, cu excepția câtorva dintre datoriile față de societatea-mamă, SNCF. Înaintea acestui transfer, Sernam SA beneficiase de o recapitalizare de la SNCF în valoare de 57 de milioane EUR, capital care a fost inclus în activele transferate. După efectuarea acestui transfer, Sernam Xpress a fost recapitalizată la rândul ei de către SNCF cu suma de 2 milioane EUR. În continuare, acțiunile Sernam Xpress au fost vândute societății Financière Sernam contra aceleiași sume (2 milioane EUR).
(105)
După cum se arată la secțiunea 2.7.1.3., autoritățile franceze justifică această operațiune prin constrângerile impuse de dreptul francez și de decizia Sernam 2.
(106)
Autoritățile franceze subliniază că rezultatul global al operațiunii este identic cu rezultatul unei vânzări de active. Prin urmare, ar trebui asimilată unei vânzări de active în bloc ale societății Sernam SA, în sensul articolului 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2.
(107)
Comisia ajunge la o concluzie diferită, din două motive.
3.2.3.1. Transferul constă într-un transfer în bloc al activelor și pasivelor în cadrul unui grup, urmat de o vânzare a acțiunilor (share deal) filialei beneficiare.
(108)
Operațiunea efectuată de către SNCF a permis ca Financière Sernam să dobândească acțiunile Sernam Xpress, și, prin urmare, să procedeze la o vânzare de acțiuni (share deal).
(109)
Desigur că, inițial, SNCF a procedat la o operațiune calificată de legislația franceză - după cum susțin autoritățile franceze - drept „aport parțial de active” (în realitate, de active și pasive). Cu toate acestea, chiar dacă este analizată în mod izolat, această operațiune nu ar putea fi calificată drept „vânzare de active unui terț”. Operațiunea a avut loc la prețul negativ de 57 de milioane EUR și, prin urmare, nu constituie o vânzare (a se vedea secțiunea 3.2.2.). În plus, operațiunea nu implică doar active, ci integralitatea pasivelor, cu excepția anumitor datorii ale Sernam SA față de societatea-mamă, SNCF. Prin urmare, operațiunea consta în transferul integral (active și pasive) al societății Sernam SA, și nu doar dintr-o vânzare de active (a se vedea, de asemenea, secțiunea 3.2.3.2.).
(110)
În final, acest transfer a avut loc către o filială deținută integral, Sernam Xpress, entitate ad hoc destinată să primească activele și pasivele Sernam SA, exclusiv în scopul de a fi la rândul ei vândută societății Financière Sernam. În consecință, de acest aport nu a beneficiat o întreprindere terță și independentă de SNCF.
(111)
În al doilea rând, acțiunile Sernam Xpress au fost vândute societății Financière Sernam, ceea ce nu constituie o vânzare de active către un terț, ci un transfer de acțiuni sau share deal (prin urmare, transferul întreprinderii în integralitatea ei).
(112)
Prin urmare, niciuna dintre operațiunile efectuate de SNCF nu constituie o vânzare în bloc a activelor Sernam SA unei societăți care nu este legată juridic de SNCF, iar condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2 nu au fost respectate.
3.2.3.2. Transferul nu se limitează la active, ci cuprinde Sernam SA în integralitate (active și pasive)
(113)
Considerentul 217 din decizia Sernam 2, citat la considerentul 89 din prezenta decizie, stabilește o deosebire clară între, pe de o parte, o vânzare de active și, pe de altă parte, vânzarea societății Sernam SA în integralitate (active și pasive). Din acest considerent rezultă în mod clar că, în cazul în care autoritățile franceze urmau, așa cum prevăzuseră atunci când s-a adoptat decizia Sernam 2, să recurgă la vânzarea Sernam SA în integralitate (active și pasive), ele erau obligate să respecte condițiile enunțate la articolul 3 alineatul (1) din decizia Sernam 2.
(114)
Diferitele operațiuni de transfer au avut drept rezultat faptul că Financière Sernam, prin achiziționarea societății Sernam Xpress, a dobândit totalitatea activelor și pasivelor societății Sernam SA, la momentul adoptării deciziei Sernam 2, cu unele excepții: pe de o parte, activele au crescut prin injecțiile de 57 de milioane EUR în favoarea Sernam SA și de 2 milioane EUR în favoarea Sernam Xpress (a se vedea, de asemenea, secțiunea 3.2.4. din prezenta decizie) și, pe de altă parte, pasivele s-au redus cu suma care a constituit împrumutul de capital obținut de societatea Sernam SA de la grupul SNCF, pasiv legat de rezilierea contractului „IBM - GPS”, dar și cu suma reprezentând obligația de rambursare a ajutorului incompatibil de 41 de milioane EUR.
(115)
Ori, aceste ajustări marginale nu pot ascunde faptul că activele și pasivele Sernam SA au fost efectiv transferate mai întâi întreprinderii Sernam Xpress, și apoi societății Financière Sernam.
(116)
Prin urmare, transferul activităților nu constituie o vânzare de active, ci o vânzare a societății Sernam SA în integralitatea ei (active și pasive), cu unele excepții. În consecință și inclusiv din această cauză, nu au fost respectate condițiile enunțate la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2.
3.2.4. Transferul nu se limitează la activele pe care le deținea Sernam SA atunci când a fost adoptată decizia Sernam 2, întrucât au fost majorate cu suma de 59 de milioane EUR
(117)
În privința activelor, Comisia constată, de asemenea, că suma de 59 de milioane EUR a fost adăugată prin recapitalizările Sernam SA și Sernam Xpress și că, pe plan economic, această suplimentare este de 57 de milioane EUR, având în vedere plata de 2 milioane EUR efectuată de Financière Sernam. Această suplimentare de active nu este autorizată de articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2.
3.2.5. Transferul activităților nu s-a efectuat printr-o procedură transparentă și deschisă
(118)
Într-o primă etapă, autoritățile franceze au organizat o licitație transparentă și deschisă. Cu toate acestea, la finalul acestei proceduri, SNCF nu primise nicio ofertă fermă.
(119)
Având în vedere că procedura transparentă și deschisă a fost un eșec, contractul privind diferitele operațiuni de transfer al activităților societății Sernam SA a fost încheiat cu societatea Financière Sernam. Întrucât Financière Sernam nu a participat ca atare și în mod independent la procedura transparentă și deschisă, în cele din urmă transferul activităților nu a avut loc în baza unei proceduri transparente și deschise.
(120)
Tot din această cauză, nu au fost respectate condițiile enunțate la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2.
3.2.6. Finalitatea vânzării de active nu a fost respectată
(121)
La considerentul 217, decizia Sernam 2 explică astfel finalitatea unei vânzări de active:
„Sernam […] va elibera cotele sale de piață în favoarea cumpărătorului independent (care va putea, de facto, să își continue activitățile cu activele Sernam).”
(122)
Finalitatea unei vânzări de active era, prin urmare, eliberarea cotelor de piață și a activelor Sernam SA, precum acordarea unei terțe părți a posibilității de a utiliza aceste active. Astfel, vânzarea de active urmărea încetarea activității economice a societății Sernam SA.
(123)
Ori, în acest caz, Sernam SA a fost dobândită în integralitatea sa de către personalul acesteia, reconstituit în viitoarea societate Financière Sernam. Continuitatea economică este totală; în plus, întreprinderea s-a eliberat de o parte importantă din datorie și a primit o nouă injecție de capital de 59 de milioane EUR, din care 57 de milioane rămân, din punct de vedere economic, în sarcina SNCF. Prin urmare, în afară de faptul că operațiunea efectuată nu respectă condițiile enunțate la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2, ea nu permite nici atingerea obiectivelor urmărite prin decizia menționată. Dimpotrivă, operațiunea are drept rezultat consolidarea entității economice, situație susceptibilă să agraveze denaturările concurenței pe care, de fapt, măsurile impuse prin decizie urmăreau să le atenueze.
3.2.7. Argumentele prezentate de Franța nu permit să se demonstreze respectarea articolului 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2
(124)
Argumentul Franței conform căruia, luate în ansamblu, operațiunile ar echivala cu o vânzare în bloc a activelor, nu poate fi acceptat. In fapt, prin natura ei, prima caracteristică a unei vânzări de active în bloc este aceea că nu are la bază o vânzare de acțiuni. Prin urmare, Comisia nu poate accepta argumentul conform căruia mai multe instrumente juridice diferite (aport parțial de active și pasive, apoi share deal) ar echivala cu un instrument juridic dat (vânzare de active) atunci când unul dintre instrumentele juridice la care s-a recurs în mod efectiv reprezintă negarea instrumentului juridic urmărit.
(125)
De asemenea, nu poate fi acceptat argumentul conform căruia o vânzare directă a activelor Sernam SA societății Financière Sernam nu este posibilă în temeiul dreptului francez. În primul rând, trebuie reamintit că decizia Sernam 2 îi oferea Franței două alternative de punere în aplicare a deciziei în cauză. Presupunând că vânzarea activelor se dovedea inaplicabilă, autoritățile franceze aveau posibilitatea de a pune în aplicare decizia de implementare a opțiunii prevăzute la articolul 3 alineatul (1) din decizia Sernam 2 (limitarea activităților desfășurate de Sernam SA la transportul mesageriei pe cale ferată și subcontractarea transportului rutier). În al doilea rând, în cazul în care creditorii terți s-ar fi opus cu adevărat vânzării la un preț negativ, Sernam SA putea face obiectul unei proceduri colective, astfel încât vânzarea de active ar fi putut avea loc în cadrul acestei proceduri.
(126)
In fine, dacă aveau dificultăți în ceea ce privește punerea în aplicare a deciziei Sernam 2, autoritățile franceze ar fi trebuit să contacteze Comisia pentru ca, împreună cu aceasta, să identifice o soluție care să vizeze alt sistem, în temeiul principiului cooperării loiale prevăzut de articolul 4 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană TUE). Cu toate că autoritățile franceze s-au prezentat la Comisie pe 24 noiembrie 2004 și i-au trimis o scrisoare oficială pe 21 decembrie 2004 pentru a o informa cu privire la opțiunea aleasă, aceea de a vinde în bloc activele, însă fără a descrie elementele esențiale ale vânzării, trebuie subliniat că în niciun moment Franța nu a notificat Comisiei o modificare a planului de restructurare aprobat în mod condiționat de Comisie prin decizia Sernam 2. Ori, secțiunea 3.2.3. din Liniile directoare comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (28) stabilesc că un stat membru nu se poate abate de la planul de restructurare fără ca, în prealabil, să notifice Comisia și să obțină aprobarea acesteia.
(127)
În fapt, Comisia nu și-a dat niciodată acordul pentru transferul activităților Sernam SA societății Financière Sernam, efectuat de Franța.
3.2.8. Concluzie: Franța nu a respectat articolul 3 din decizia Sernam 2 și a pus în aplicare în mod abuziv ajutorul de 503 milioane EUR
(128)
În concluzie, Comisia consideră că nu a fost respectat articolul 3 din decizia Sernam 2. În consecință, ajutorul de restructurare de 503 milioane EUR autorizat în mod condiționat prin decizia Sernam 2 a fost pus în aplicare în mod abuziv.
3.2.9. Ajutorul de 503 milioane EUR este incompatibil cu piața internă
(129)
Având în vedere că ajutorul de 503 milioane EUR a fost utilizat de către beneficiar, încălcându-se astfel dispozițiile deciziei Sernam 2, în baza acestei decizii ajutorul nu este compatibil cu piața internă.
(130)
Conform jurisprudenței Curții, statul membru este cel care trebuie să invoce motivele pentru care un ajutor este compatibil. Întrucât Franța nu a invocat niciun motiv în susținerea compatibilității, Comisia a conchis că ajutorul de 503 milioane EUR este incompatibil cu piața internă și trebuie recuperat, majorat cu dobânzile care curg de la data acordării ajutorului.
(131)
Recuperarea trebuie să se obțină de la Financière Sernam și de la filialele acesteia, îndeosebi Sernam Services și Aster, care, datorită ajutorului, continuă activitatea economică desfășurată anterior de Sernam SA (în prezent, lichidată) și apoi de Sernam Xpress (patrimoniul acesteia fiind preluat de Financière Sernam, în urma unui transfer total de patrimoniu). În fapt, trebuie să avem în vedere, mai întâi, că Sernam Xpress a primit toate elementele activului și o parte din pasivul Sernam SA în urma unei tranzacții care a avut loc în cadrul grupului. Prin urmare, Sernam Xpress a continuat activitatea economică desfășurată de Sernam SA (a se vedea, de asemenea, argumentația detaliată în secțiunea 3.3.). Ulterior, datorită transferului universal a patrimoniului, societatea Financière Sernam a devenit succesorul din punct de vedere juridic al Sernam Xpress. În fine, Financière Sernam și filialele sale, în special Sernam Services și Aster, desfășoară în continuare activitatea societăților Sernam SA și Sernam Xpress și, prin urmare, continuă să beneficieze de ajutorul de 503 milioane EUR acordat inițial societății Sernam SA.
3.3. RECUPERAREA AJUTORULUI DE 41 MILIOANE EUR
(132)
Ajutorul de stat de 41 de milioane EUR pe care Franța trebuia să îl recupereze de la beneficiar în temeiul deciziei Sernam 2 a fost înscris în pasivul lichidării societății Sernam SA.
(133)
Autoritățile franceze consideră că, în temeiul articolului 4 din decizia Sernam 2, transferul activităților Sernam SA societății Financière Sernam printr-o procedură pe care o consideră transparentă și deschisă ar avea drept consecință limitarea obligației de recuperare exclusiv la societatea Sernam SA.
(134)
Articolul 4 din decizia Sernam 2 este redactat astfel:
„Orice vânzare parțială sau integrală a Sernam trebuie efectuată la prețul pieței și print-o procedură transparentă și deschisă pentru toți concurenții. În aceste condiții, rambursarea ajutorului în valoare de 41 milioane EUR va reveni societății Sernam, în cazul în care aceasta continuă să existe.”
(135)
Articolul 4 face deosebirea între situația în care a existat o întrerupere a activității economice a Sernam și situația în care nu a existat o astfel de întrerupere. În ipoteza în care această activitate a dispărut, nu este necesar să se procedeze la recuperare de la entitățile care au dobândit activele la prețul pieței, în cadrul unei proceduri transparente și deschise.
(136)
Pe de altă parte, Comisia subliniază că, așa cum rezultă din jurisprudență, atât Curtea, cât și Tribunalul acordă o importanță hotărâtoare acestor factori.
(137)
Hotărârea în cauza SMI (29) evidențiază două ipoteze în cazul vânzării activităților care au beneficiat de ajutor, și anume vânzarea părților sociale ale întreprinderii, în urma căreia întreprinderea care a beneficiat de ajutor își păstrează personalitatea juridică (share deal), precum și vânzarea totală sau parțială a activelor unei întreprinderi către o altă întreprindere, rezultatul fiind că activitatea economică susținută prin ajutor nu mai este exercitată de aceeași persoană juridică (asset deal).
(138)
În ceea ce privește vânzarea părților sociale ale întreprinderii (share deal), Curtea a hotărât că: (30)
„[…] în cazul în care o întreprindere care a beneficiat de un ajutor de stat ilegal este achiziționată la prețul pieței, adică la prețul cel mai ridicat pe care un investitor privat care își desfășoară activitatea în condiții concurențiale normale era dispus să îl plătească pentru societatea respectivă în situația în care se afla aceasta - în special după ce beneficiase de ajutoare de stat -, elementul de ajutor a fost calculat la prețul pieței și a fost inclus în prețul de cumpărare. În aceste condiții, nu se poate considera că respectivul cumpărător a beneficiat de un avantaj față de ceilalți operatori de pe piață (în acest sens, a se vedea Hotărârea din 20 septembrie 2001, Banks, C-390/98, Rec. p. I-6117, punctul 77).
În speța de față, întreprinderea căreia i s-au acordat ajutoare de stat ilegale își păstrează personalitatea juridică și continuă să efectueze, în nume propriu, activitățile subvenționate prin ajutoare de stat. Prin urmare, această întreprindere își păstrează, în mod normal, avantajul concurențial legat de ajutoarele menționate și, în consecință, aceasta trebuie obligată să ramburseze o sumă egală cu ajutoarele primite. […]”
(139)
În ceea ce privește vânzarea activelor (asset deal), Curtea stabilește în continuare astfel: (31)
„În mod cert, nu se poate exclude faptul că, în ipoteza în care sunt înființate societăți salvatoare cu rolul de a continua o parte din activitățile întreprinderii care a beneficiat de ajutor atunci când aceasta a ajuns în faliment, societățile respective să fie obligate și ele, după caz, la rambursarea ajutorului, dacă se va stabili că acestea trag foloase în continuare de pe urma avantajului concurențial legat de ajutoarele în cauză. Într-adevăr, aceasta ar putea fi situația, în special atunci când societățile de salvare achiziționează activele societății aflată în lichidare, fără a plăti în schimb un preț conform condițiilor pieței sau atunci când s-a stabilit că înființarea unor asemenea societăți avea drept efect eludarea obligației de restituire a ajutoarelor în cauză.”
(140)
Aceeași distincție există și în Hotărârea privind cauza Seleco (32). În această hotărâre, Curtea confirmă că s-ar putea cere Comisiei să dispună ca recuperarea să nu se limiteze la întreprinderea inițială, ci să includă întreprinderea care îi asigură perenitatea datorită mijloacelor de producție care i-au fost transferate, atunci când anumite elemente ale transferului permit să se constate o continuitate economică între cele două entități. De asemenea, Curtea a acceptat pertinența următorilor indicatori, în vederea stabilirii unei continuități economice: obiectul transferului (active și pasive, menținerea forței de muncă, active grupate), prețul transferului, identitatea acționarilor sau a proprietarilor întreprinderii achizitoare și a întreprinderii inițiale, momentul în care a avut loc transferul (după începerea investigației, inițierea procedurii sau hotărârea finală) sau chiar logica economică a operațiunii (33).
(141)
De asemenea, se cuvine să se sublinieze că vânzările de active în cauzele SMI și Seleco au fost efectuate în cadrul unei proceduri colective, sub supravegherea unui judecător. Vânzările vizau numai o parte din activele întreprinderilor care făceau obiectul procedurii colective. În plus, conform Curții, nu se stabilise că acestea nu corespundeau condițiilor pieței.
(142)
Tribunalul a analizat o vânzare de active (asset deal) în Hotărârea pronunțată în cauza CDA (34) și a verificat îndeosebi dacă, în cauza respectivă, existau indicii care să ducă la concluzia că se eluda ordinul de recuperare printr-o vânzare parțială de active. Tribunalul a considerat că, în acest caz, Comisia nu a stabilit această intenție și că CDA nu își păstra beneficiul efectiv al avantajului concurențial, obținut datorită ajutoarelor primite. Tribunalul și-a întemeiat această constatare pe două elemente factuale: vânzarea se limita la o parte din active, vândute în bloc, și acest mod de a proceda (vânzarea în bloc) a permis obținerea unei sume mai mari decât suma care ar fi fost obținută prin vânzarea separată a activelor în cauză.
(143)
Prin urmare, trebuie să se analizeze transferul activităților Sernam SA către Financière Sernam din perspectiva criteriilor elaborate de Curte și de Tribunal, pentru a se stabili dacă recuperarea trebuie să includă societatea Financière Sernam și filialele acesteia - Sernam Services și Aster.
(144)
În ceea ce privește, în primul rând, transferul tuturor activelor și pasivelor, cu excepția a trei pasive financiare (împrumut de capital contractat de Sernam SA cu grupul SNCF, pasiv legat de rezilierea contractului „IBM-GPS”; obligația de rambursare a ajutorului incompatibil de 41 de milioane EUR) de către Sernam SA către întreprinderea Sernam Xpress, Comisia subliniază că acest transfer viza întreprinderea în integralitatea ei (a se vedea secțiunea 3.2.3.). Astfel, există o continuitate economică între Sernam SA și Sernam Xpress. Acest lucru face deosebirea între cazul de față și faptele care au determinat pronunțarea hotărârilor SMI, Seleco și CDA, care vizau numai vânzarea parțială de active. În plus, transferul a avut loc în cadrul unui grup. De asemenea, transferul a avut loc după o decizie definitivă a Comisiei prin care se dispune recuperarea ajutorului, urmărindu-se drept singură logică economică să permită continuarea activităților Sernam SA, fără să fie obligată să respecte condițiile impuse prin articolul 3 din decizia Sernam 2. Prin urmare, sunt întrunite toate criteriile care demonstrează continuitatea economică în sensul acestei decizii și al hotărârii în cauza Seleco.
(145)
În plus, Comisia subliniază că transferul în favoarea Sernam Xpress nu corespunde condițiilor pieței. Transferul în favoarea Sernam Xpress a avut loc la un preț negativ și nu este rezultatul unei proceduri transparente și deschise (a se vedea secțiunea 3.2.5.). La prețul negativ de 57 de milioane EUR, perceput ca ajutor operațional care permite acoperirea pierderilor societății Sernam Xpress în perioada 2005-2008 (35), se adaugă ștergerea datoriilor Sernam SA față de SNCF, în valoare de 38,5 milioane EUR (a se vedea considerentul 27). În final, Comisia constată, de asemenea, că pasivele care rămân la Sernam SA sunt datorii către terți, și nu către SNCF. Prin injecția de capital de 57 de milioane EUR, SNCF a permis societății Sernam Xpress, cel puțin pentru perioada 2005-2008, să onoreze în întregime aceste creanțe. Dacă, în schimb, SNCF ar fi vândut numai activele, la un preț pozitiv, datoriile Sernam SA către terți nu ar fi fost onorate decât până la valoarea profitului obținut din vânzare. Acesta este un indiciu în plus că echilibrul contractual dintre SNCF și Financière Sernam nu corespunde condițiilor pieței.
(146)
De asemenea, trebuie arătat că prețul negativ de 57 de milioane EUR este mai ridicat decât cea mai bună ofertă primită în timpul procedurii de licitație eșuate, și anume un preț negativ de 56,4 milioane EUR (oferta din a doua lansare a licitației [candidatul nr. 5]).
(147)
Transferul permitea Sernam Xpress să eludeze ordinul de recuperare a celor 41 de milioane EUR pe care le datora Sernam SA și, de asemenea, să continue activitățile Sernam SA fără să trebuiască să ramburseze ajutorul în cauză și fără să trebuiască să respecte condițiile prevăzute la articolul 3 din decizia Sernam 2.
(148)
Din aceste motive, Comisia ajunge la concluzia că transferarea activităților Sernam SA societății Sernam Xpress a avut drept consecință păstrarea de către Sernam Xpress a avantajului concurențial pe care i l-a oferit ajutorul primit. În fapt, a existat o continuitate economică între cele două societăți, iar transferul corespunde unei eludări a ordinului de recuperare impus întreprinderii Sernam SA.
(149)
După cum se explică în hotărârile privind cauzele SMI și Seleco, vânzarea, de către un acționar unui terț, de acțiuni ale unei societăți care a beneficiat de un ajutor ilegal nu afectează în nici un fel obligația de recuperare de la societatea beneficiară. În consecință, vânzarea părților sociale ale societății Sernam Xpress către Financière Sernam nu a avut drept rezultat eliberarea Sernam Xpress de obligația rambursării ajutorului de 41 de milioane EUR.
(150)
Ca urmare a fuzionării Sernam Xpress cu Financière Sernam, obligația de recuperare s-a transferat societății Financière Sernam. Mai mult, Financière Sernam și filialele sale, în special Sernam Services și Aster, desfășoară în continuare activitățile societăților Sernam SA și Sernam Xpress și, prin urmare, continuă să beneficieze de ajutorul de 41 de milioane EUR acordat inițial societății Sernam SA.
(151)
Pe de altă parte, din motivele prezentate la punctul 3.4 de mai jos, trebuie eliminate argumentele extrase de autoritățile franceze din aplicarea principiului investitorului privat în economia de piață.
3.4. CU PRIVIRE LA NOILE AJUTOARE ACORDATE SOCIETĂțII SERNAM XPRESS
(152)
Protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005 prevede câteva măsuri, de natură să constituie noi ajutoare (a se vedea considerentul 36 de mai sus). Comisia trebuie să verifice dacă aceste măsuri constituie noi ajutoare și dacă aceste ajutoare pot fi considerate compatibile cu piața internă.
(153)
Conform autorităților franceze, toate aceste măsuri sunt conforme cu principiul investitorului privat în economia de piață. SNCF ar fi transferat activitățile Sernam SA societății care a prezentat cea mai bună ofertă primită în cadrul unei licitații transparente și deschise, și, chiar dacă are un preț negativ, această ofertă ar fi mai puțin costisitoare pentru statul-acționar decât lichidarea Sernam.
(154)
Comisia consideră că, într-un caz de recuperare a ajutorului, nu este necesar să se aplice principiul investitorului în economia de piață. Atunci când recuperează un ajutor, statul acționează în cadrul obligațiilor care îi revin în temeiul legislației UE, și nu ca stat-acționar.
(155)
În plus, Comisia subliniază că la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2 se consideră că vânzarea de active este echivalentul măsurilor compensatorii impuse de articolul 3 alineatul (1). Conform punctului 40 din liniile directoare comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36), cesionarea unei activități care produce pierderi nu poate fi considerată drept măsură compensatorie. Prețul negativ convenit între SNCF și Financière Sernam arată că este vorba de cesionarea unei activități care produce pierderi, care nu poate echivala cu o măsură compensatorie. În fapt, prețul negativ corespunde ajutorului operațional acordat întreprinderii, prin urmare, în mod inerent, nu poate reduce denaturările concurenței.
(156)
În plus, dacă ar trebui să acceptăm poziția apărată de Franța, aceasta din urmă ar putea să se exonereze de obligația de a recupera de la Sernam SA și de la orice societate care își continuă activitatea economică, ajutorul de 41 de milioane EUR declarat incompatibil prin decizia Sernam 2, precum și ajutorul de 503 milioane EUR, pus în aplicare în mod abuziv. Un astfel de rezultat ar fi în contradicție flagrantă cu jurisprudența Curții, conform căreia statul membru este invitat să recupereze ajutorul fără întârziere, recurgând la toate căile de drept disponibile, inclusiv confiscarea activelor întreprinderii și, la nevoie, lichidarea întreprinderii, dacă aceasta nu poate rambursa ajutorul în cauză. (37)
(157)
Acceptarea poziției apărată de Franța ar da naștere, prin urmare, la o discriminare între o întreprindere privată și o întreprindere publică. În timp ce statul ar lua măsuri de recuperare de la întreprinderea privată, dacă este necesar mergând până la lichidarea acesteia, întreprinderea publică ar putea scăpa acestei perspective cu condiția ca pentru stat să fie mai puțin costisitoare vânzarea la un preț negativ decât recuperarea ajutoarelor ilegale și incompatibile primite de întreprindere.
(158)
Din aceste motive, Comisia consideră că Franța nu poate invoca principiul operatorului privat în economia de piață în scopul de a elimina din conceptul referitor la ajutor de stat măsurile prevăzute de protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005.
(159)
Prin urmare, trebuie să se stabilească dacă măsurile în cauză au conferit un avantaj societății Sernam Xpress sau societății Financière Sernam. Având în vedere că, ulterior, aceste două întreprinderi au fuzionat, nu este necesar să se facă deosebirea între avantajele acordate uneia sau alteia. Sunt îndeplinite celelalte trei criterii pentru existența unui ajutor: măsurile sunt acordate din resursele unei întreprinderi publice, și anume SNCF; SNCF este o întreprindere industrială și comercial de drept public, supusă unei supravegheri foarte stricte de către stat; prin urmare, acordarea avantajului este imputabilă și statului. Întrucât Sernam Xpress/Financière Sernam desfășoară activități în transportul rutier, deschis concurenței în cadrul UE, există riscul ca avantajul să creeze denaturări ale concurenței și să afecteze schimburile comerciale între statele membre.
3.4.1. Cu privire la recapitalizarea cu 57 de milioane EUR a societății Sernam SA de către SNCF
(160)
Prin recapitalizarea cu 57 de milioane EUR a Sernam SA de către SNCF, Sernam SA a beneficiat de un avantaj financiar considerabil, de care nu au dispus concurenții ei. În continuare, acest avantaj a fost transferat societății Sernam Xpress, împreună cu celelalte active și pasive.
3.4.2. Cu privire la recapitalizarea cu 2 milioane EUR a societății Sernam Xpress de către SNCF
(161)
Prin recapitalizarea cu 2 milioane EUR a Sernam Xpress de către SNCF, Sernam Xpress a beneficiat de un avantaj financiar considerabil, de care nu au dispus concurenții ei. Cu toate acestea, Comisia constată că Financière Sernam a virat companiei SNCF suma de 2 milioane EUR, ceea ce neutralizează recapitalizarea prin injecția de capital de 2 milioane EUR care, în consecință, nu a conferit niciun avantaj.
3.4.3. Cu privire la ștergerea datoriilor Sernam SA față de SNCF
(162)
După cum se explică la considerentul 33, transferarea activităților Sernam SA către Financière Sernam nu include două dintre datoriile Sernam SA către SNCF, de 38,5 milioane EUR. Prin ștergerea acestor datorii, SNCF acordă un avantaj de o valoare egală societăților Sernam Xpress/Financière Sernam.
3.4.4. Cu privire la garanțiile acordate de SNCF
(163)
Pin transferarea activităților Sernam SA către Financière Sernam, SNCF a acordat următoarele garanții:
-
s-a angajat să definitiveze la termenul-limită amenajarea unei locații (Valenton) necesare pentru exploatarea Train Bloc Express (TBE), fiind pasibilă de plata unei amenzi de 1 milion EUR în caz de înntârziere;
-
s-a angajat să acopere orice creștere a chiriilor aferente noilor locații de exploatare, limitată la o diferență de cel mult 3 milioane EUR;
-
a prelungit cu trei ani dreptul de revenire a […] de lucrători feroviari detașați la societatea Sernam;
-
a prelungit cu trei ani un protocol social care garantează unui număr de […] lucrători ai Sernam reangajarea la SNCF în caz de concediere (de către Sernam);
-
SNCF a garantat „continuitatea Train Bloc Express (TBE)” (38) și accesul la TBE (39). În acest sens, SNCF a acordat 3 milioane EUR societății Sernam Xpress.
(164)
În ceea ce privește primele două garanții, este evident că acestea conferă un avantaj societăților Sernam Xpress/Financière Sernam. În fapt, în absența celor două garanții, atât Sernam Xpress, cât și Financière Sernam ar fi trebuit să suporte costurile respective.
(165)
În ceea ce privește garanțiile privind TBE, Comisia consideră că acestea diminuează semnificativ riscul asumat de Sernam Xpress/Financière Sernam. Prin urmare, garanțiile le conferă un avantaj.
(166)
Conform Franței, compania SNCF este cea care ar beneficia în realitate de garanția acordată lucrătorilor de la calea ferată. Se pare că SNCF ar fi detașat un anumit număr de lucrători feroviari la societatea Sernam SA. Costul acestor lucrători era suportat de Sernam SA; aparent, aceștia aveau dreptul de a fi reintegrați în SNCF, la cerere. Având în vedere temerile pe care le putea cauza o privatizare, SNCF a extins ulterior perioada în care lucrătorii feroviari aveau posibilitatea de a-și exercita acest drept, astfel încât să se evite revenirea lor masivă, care ar fi fost mai oneroasă pentru SNCF.
(167)
Comisia consideră că, în absența acestei garanții, este foarte probabil ca lucrătorii feroviari să fi solicitat reintegrarea lor în SNCF atunci când a avut loc transferarea activităților. Sernam Xpress ar fi trebuit să îi înlocuiască cu angajați noi, cu statut privat. Comisia consideră că, în acest caz, este probabil ca salariul acestor angajați noi să fi fost mai redus decât al lucrătorilor feroviari, ceea ce ar fi compensat costul suplimentar suportat de Sernam Xpress determinat de experiența lor mai redusă sau de dificultatea de a se recruta un număr considerabil de angajați noi, într-un timp foarte scurt.
(168)
În ceea ce privește extinderea cu trei ani a garanției de reangajare, Franța consideră că acest lucru constituie un drept individual acordat de SNCF anumitor angajați. Nici Financière Sernam, nici Sernam Xpress nu par să fi fost părți la acest acord.
(169)
Comisia nu este de acord cu această analiză. În fapt, această garanție sporește atractivitatea rămânerii la Sernam Xpress în perioada respectivă, fără ca Sernam Xpress să fie nevoită să suporte vreun cost suplimentar.
(170)
Comisia conchide că garanțiile acordate de SNCF în protocolul din 21 iulie 2005, cu excepția garanției pentru lucrătorii feroviari, conferă un avantaj pentru Sernam Xpress/Financière Sernam.
(171)
Valoarea primelor trei garanții este ușor de exprimat în cifre (1 milion EUR, 3 milioane EUR și, respectiv, 3 milioane EUR), ceea ce nu este cazul în ceea ce privește garanția de reangajare a lucrătorilor. Franța ar fi trebuit să stabilească majorarea salarială pe care Sernam Xpress/Financière Sernam ar fi trebuit să o acorde angajaților în absența acestor garanții, astfel încât să se atingă același obiectiv.
3.4.5. Cu privire la prețul de vânzare
(172)
La considerentul 164 din decizia de inițiere, Comisia și-a pus întrebarea, de asemenea, dacă prețul negativ „plătit” de Financière Sernam corespundea cu adevărat valorii de piață. În această privință, Comisia observă că, între timp, a avut loc fuzionarea dintre Sernam Xpress și Financière Sernam și că un posibil ajutor pentru Financière Sernam, la un preț negativ prea ridicat, nu ar depăși ajutorul de 57 de milioane EUR de care Sernam Xpress a beneficiat sub formă de un nou ajutor. Prin urmare, nu mai este necesar să se pronunțe cu privire la un posibil ajutor în favoarea cumpărătorului.
3.4.6. Concluzie cu privire la prezența de noi ajutoare
(173)
Măsurile prevăzute de protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005 descrise în prezenta secțiune 3.4 constituie ajutoare noi pentru Sernam Xpress/Financière Sernam.
3.4.7. Incompatibilitatea cu piața internă și recuperarea
(174)
Conform jurisprudenței Curții, statul membru este cel care trebuie să invoce motivele pentru care un ajutor este compatibil. Întrucât Franța nu a invocat niciun argument în favoarea compatibilității, Comisia conchide că aceste ajutoare sunt incompatibile cu piața internă și trebuie să fie recuperate, la o valoare majorată cu dobânda aferentă.
(175)
Recuperarea trebuie să se facă de la Financière Sernam și de la filialele acesteia, în special Sernam Service și Aster, care, datorită ajutorului primit, își desfășoară în continuare activitatea economică pe care o exercitase Sernam Xpress (care fuzionase cu Financière Sernam).
3.5. CU PRIVIRE LA CLAUZA DE REZILIERE
(176)
Protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005 prevede o clauză de reziliere în cazul unei decizii negative a Comisiei Europene în cinci ani de la încheierea protocolului de înțelegere. Această clauză ar putea să constituie, de asemenea, un nou ajutor. Cu toate acestea, într-o astfel de ipoteză, remediul ar fi inaplicabilitatea ei. Întrucât, în fapt, clauza nu a fost pusă în aplicare, acest rezultat a fost atins. Prin urmare, nu este necesar să se analizeze în continuare această clauză.
3.6. CU PRIVIRE LA ÎNCREDEREA LEGITIMĂ
(177)
Nu poate fi acceptat argumentul invocat de autoritățile franceze, și anume faptul că demersurile (de exemplu, vizita efectuată la Comisia Europeană în data de 24 noiembrie 2004 și scrisoarea din 21 decembrie 2004) îndeplinite cu bună credință față de Comisie în cadrul obligației de a coopera, au avut drept rezultat o încredere legitimă în ceea ce privește conformitatea operațiunilor de transfer al activităților Sernam SA către Financière Sernam atât cu decizia Sernam 2, cât și cu dreptul Uniunii.
(178)
În fapt, informațiile comunicate de Franța se limitau la informarea Comisiei cu privire la opțiunea de a vinde în bloc activele fără să descrie elementele esențiale ale operațiunii de transferare a activelor Sernam SA. În special, nota de informare din 21 decembrie 2004 în atenția Comisiei se limitează la prezentarea câtorva aspecte referitoare la organizarea procesului de cesionare a activelor, la caracterul deschis și transparent al acestuia, în vederea realizării unei vânzări la prețul pieței înainte de 30 iunie 2005.
(179)
Niciunul dintre elementele următoare nu a fost adus la cunoștința Comisiei:
1.
faptul că cesiunea avută în vedere se baza pe un transfer în cadrul grupului al activelor și pasivelor către o altă entitate juridică (Sernam Xpress), urmat de o cesionare a acestei entități (share deal);
2.
faptul că o parte din pasive se transfera împreună cu activele și că numai ordinul de recuperare privind ajutorul de 41 de milioane EUR și datoriile către SNCF în valoare de 38,5 milioane EUR vor rămâne în pasivele Sernam SA;
3.
faptul că Franța era pregătită să recapitalizeze Sernam SA și Sernam Xpress în eventualitatea unei oferte de preluare la un preț negativ.
(180)
Neavând la dispoziție informații cu privire la aceste elemente, Comisia nu avea posibilitatea să prevadă modul în care, Franța a pus în aplicare, în cele din urmă, decizia Sernam 2. Dimpotrivă, din nota din 21 decembrie 2004 rezultă că cesionarea s-ar realiza fără să se facă deosebirea între pasive - la un preț pozitiv -, întrucât se arată că „de îndată ce va avea loc cesionarea, profitul care se va obține va fi utilizat pentru rambursarea pasivelor persoanei juridice Sernam, inclusiv ajutorul incompatibil, în cadrul procedurilor naționale obișnuite”.
(181)
În cazul în care, având în vedere caracterul negativ al prețurilor oferite pentru activele Sernam SA, posibilitatea unei recapitalizări (elementul 3) a apărut numai la primirea ofertelor, Franța ar fi trebuit să cunoască deja, atunci când a redactat nota din 21 decembrie 2004, cel puțin principiul unei vânzări de active împreună cu o parte din pasive (elementul 2). Oricum, autoritățile franceze nu pot avea pretenția de a beneficia de o încredere legitimă, în condițiile în care nu a informat Comisia, în mod spontan, până la 21 decembrie 2004 sau mai târziu, cu privire la aceste elemente de fond.
(182)
În final, mai presus de toate, dacă autoritățile franceze se confruntau cu dificultăți în ceea ce privește aplicarea deciziei Sernam 2, acestea ar fi trebuit să apeleze la Comisie pentru a ajunge, împreună cu aceasta, la o soluție care să vizeze o altă schemă, în conformitate cu principiul cooperării loiale prevăzut de articolul 4 alineatul (3) din TUE. Secțiunea 3.2.3 din liniile directoare comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (40) confirmă faptul că, în aplicarea acestui principiu general, un stat membru nu se poate abate de la planul de restructurare fără ca în prealabil să fi notificat Comisia și să fi obținut aprobarea acesteia.
(183)
În plus, Comisia nu și-a dat niciodată acordul pentru transferul activităților Sernam SA societății Financière Sernam, efectuat de Franța.
(184)
În consecință, Comisia conchide că nici Franța, nici beneficiarii ajutorului nu pot invoca încrederea legitimă.
4. RECUPERARE
(185)
Comisia a conchis că nu au fost respectate condițiile deciziei Sernam 2. In consecință, măsurile de ajutor autorizate prin decizia Sernam 2 au fost puse în aplicare în mod abuziv, în sensul articolului 16 din Regulamentul nr. 659/1999. Ca urmare a faptului că Franța nu a prezentat argumentele în favoarea compatibilității ajutoarelor în cauză, acestea sunt incompatibile cu piața internă. Prin urmare, Franța trebuie să ia toate măsurile pentru recuperarea acestor ajutoare și a dobânzilor aferente.
(186)
Valoarea acestor ajutoare se ridică la 503 milioane EUR. În această sumă sunt cuprinse, pe de o parte, diferite ajutoare de restructurare, totalizând 2 938 de milioane FRF, adică 448 de milioane EUR. Aceste ajutoare sunt prezentate în tabelul 3 din decizia din 30 aprilie 2003, elementele principale fiind prezentate în tabelul de mai jos:
(În milioane FRF)
Capital inițial
44
Finanțarea pierderilor 2000
698
Finanțarea pierderilor 2001
252
Finanțarea restructurării: aport SNCF
1 300
Finanțarea restructurăr ri împrumut de capital de la SNCF
250
Surpracosturi pentru lucrătorii feroviar
394
Total ajutor de restructurare
2 938
(187)
Pentru a ajunge la suma de 503 milioane EUR este necesar să se adauge suma reprezentând ajutoarele acordate în baza contractelor de transport de bagaje și de ziare contra sumei de 34 de milioane EUR, precum și în baza contractelor de furnituri în valoare de 21 de milioane EUR.
(188)
Pentru mai multe detalii, se face trimitere la decizia Sernam 1 din 23 mai 2001.
(189)
Pentru a întreprinde recuperarea efectivă și imediată a ajutorului, autoritățile franceze trebuie să prezinte data la care fiecare ajutor în parte a fost pus la dispoziția beneficiarului (41). Pentru fiecare măsură, dobânzile de recuperare vor trebui să fie calculate cu începere de la această dată, pe o bază compusă, conform capitolului V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 (42).
(190)
De asemenea, trebuie recuperat ajutorul de 41 de milioane EUR considerat deja incompatibil prin decizia Sernam 2, majorat cu dobânzile calculate conform aceleiași metode.
(191)
In fine, recapitalizarea de 57 de milioane EUR, ștergerea datoriilor societății Sernam SA către SNCF în valoare de 38,5 milioane EUR și garanțiile acordate de SNCF la momentul transferării activităților Sernam SA către Financière Sernam, cu excepția garanției acordate lucrătorilor feroviari, reprezintă, de asemenea, ajutoare de stat incompatibile cu piața internă. Aceste ajutoare noi trebuie recuperate, împreună cu dobânzile calculate conform aceleiași metode. In ceea ce privește metoda de calcul al sumelor care trebuie recuperate, Comisia face trimitere la considerentele 171 și 189 din prezenta decizie.
(192)
Pentru stabilirea sumei reprezentând ajutorul care trebuie recuperat, Franța poate ține seama de eventualele sume primite de SNCF în cadrul lichidării societății Sernam SA ca formă de rambursare a ajutorului de 41 de milioane EUR, la care se adaugă dobânda și/sau împrumutul de capital, plus dobânda.
(193)
În cazul în care SNCF ar fi primit o sumă globală ca formă de rambursare a tuturor creditelor acordate, Franța ar putea să ia în calcul orice sume recuperate de SNCF prin lichidarea Sernam SA, numai proporțional cu raportul dintre suma reprezentând primele două măsuri de ajutor înregistrate și suma totală a creanțelor înscrise în pasivul societății Sernam SA.
(194)
Aceste recuperări, inclusiv recuperarea ajutoarelor acordate inițial societăților Sernam SA și Sernam Xpress, trebuie să se obțină de la Financière Sernam și filialele ei - Sernam Services și Aster - care, datorită ajutoarelor primite, continuă să desfășoare activitatea economică exercitată anterior de Sernam Xpress (care a fuzionat cu Financière Sernam) și, înaintea acesteia, de Sernam SA.
(195)
În fapt, nu este niciun dubiu că Sernam Xpress și filialele sale operaționale - Sernam Services și Aster - au continuat activitatea economică exercitată de Sernam SA, întrucât transferul de activități de la Sernam SA la Financière Sernam, efectuat de Franța, viza în speță acest obiectiv. În plus, din elementele dosarului rezultă că Sernam Xpress, Sernam Services și Aster au continuat, în mod incontestabil, aceeași activitate și cu același personal, întrucât au beneficiat de ajutor, conform planului de afaceri derulat de Sernam SA. Ulterior, la 30 iunie 2011, Financière Sernam, asociat unic, a dizolvat societatea Sernam Xpress și i-a preluat activele și pasivele. Astfel, Financière Sernam reprezintă succesorul legal al societății Sernam Xpress, precum și succesorul economic al acesteia, întrucât, în prezent, Financière Sernam este cea care deține și controlează direct filialele operaționale, și anume Sernam Services și Aster. În plus, Financière Sernam și filialele sale, în special Sernam Services și Aster, desfășoară în continuare activitatea societăților Sernam SA și Sernam Xpress și, prin urmare, continuă să beneficieze de pe urma ajutorului. Pe de altă parte, în mai 2011 Sernam Services a beneficiat de un aport de active, precum și de transferarea mărcii Sernam, evaluată la suma de 15 milioane EUR, fără să plătească o compensație adecvată. Pe de altă parte, în martie 2008 Aster a beneficiat de un aport în contul curent în valoare de 5 milioane EUR, sumă care i-a fost atribuită în iulie 2008; pe de altă parte, Aster a fost recapitalizată în decembrie 2011 prin alocarea sumei de 5 599 998 EUR în contul curent. Prin urmare, aceste două filiale au beneficiat de ajutoarele acordate inițial societăților Sernam SA și Sernam Xpress nu doar ca societăți ale grupului și ca urmare a faptului că își desfășoară în continuare activitatea, ci și datorită transferării anumitor active sau măsurilor de recapitalizare de care au beneficiat.
(196)
Trebuie precizat că societatea Sernam SA însăși a rezultat din transformarea în societate anonimă a societății Sernam SCS la sfârșitul anului 2001 (a se vedea, în acest sens, decizia Sernam 2, considerentul 11). Astfel, Sernam SCS a fost beneficiarul inițial al unei părți din ajutoarele în cauză.
(197)
Având în vedere că, la 31 ianuarie 2012, pentru societatea Financière Sernam și filiala ei, Sernam Services, s-a instituit procedura de administrare judiciară, și că, la 3 februarie 2012, pentru Aster, filiala societății Financière Sernam, s-a instituit lichidarea judiciară, autoritățile franceze sunt invitate să stabilească suma reprezentând ajutoarele, majorată cu dobânzile, pe care trebuie să o recupereze în cel mai scurt timp, astfel încât să fie înregistrate în pasivele acestor societăți,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
1. Ajutorul de stat în valoare de 503 milioane EUR acordat de Franța societății Sernam SCS (devenită Sernam SA) și aprobat de Comisie prin Decizia 2006/367/CE (43) din 20 octombrie 2004 a fost utilizat în mod abuziv. Aceste ajutor este incompatibil cu piața internă. De acest ajutor au beneficiat Sernam Xpress, precum și Financière Sernam și filialele acesteia, Sernam Services și Aster.
2. De ajutorul de stat de 41 de milioane EUR acordat de Franța societății Sernam SCS, declarat incompatibil prin decizia Sernam 2, a beneficiat, de asemenea, Sernam Xpress, Financière Sernam și filialele acesteia, în special Sernam Services și Aster.
3. Recapitalizarea Sernam SA cu 57 de milioane EUR de către SNCF, ștergerea datoriilor societății Sernam SA față de SNCF în valoare de 38,5 milioane EUR și garanțiile acordate de SNCF la momentul transferării activităților Sernam SA societății Financière Sernam, cu excepția garanției acordate lucrătorilor feroviari, reprezintă ajutoare de stat incompatibile cu piața internă.
Articolul 2
1. Franța trebuie să recupereze de la Financière Sernam și filialele ei, Sernam Services și Aster, ajutoarele vizate la articolul 1.
2. Sumele de recuperat sunt purtătoare de dobândă începând de la data la care au fost puse la dispoziția beneficiarului până în momentul recuperării lor efective.
3. Dobânzile se calculează pe o bază compusă, în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004.
Articolul 3
1. Recuperarea ajutorului menționat la articolul 1 este imediată și efectivă.
2. Franța asigură punerea în aplicare a prezentei decizii în termen de patru luni de la data notificării acesteia.
3. Atunci când pune în aplicare decizia, Franța poate să ia în considerare orice sume recuperate de SNCF ca urmare a lichidării Sernam SA în condițiile prezentate anterior.
Articolul 4
1. În termen de două luni de la data notificării prezentei decizii, Franța comunică următoarele informații Comisiei:
(a)
data la care fiecare ajutor a fost pus la dispoziția beneficiarului și suma totală (principalul și dobânda) care trebuie recuperată de la beneficiar în legătură cu fiecare măsură de ajutor;
(b)
o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor planificate în vederea respectării prezentei decizii;
(c)
documente care demonstrează că beneficiarul a fost notificat să ramburseze ajutorul.
2. Franța informează Comisia cu privire la evoluția măsurilor naționale luate pentru punerea în aplicare a prezentei decizii până la recuperarea completă a ajutorului vizat la articolul 1. Franța transmite imediat, la simpla solicitare a Comisiei, orice informație referitoare la măsurile deja întreprinse și la cele prevăzute pentru a se conforma prezentei decizii. De asemenea, Franța furnizează informații detaliate privind sumele recuperate de la beneficiar reprezentând ajutorul și dobânzile aferente acestor sume.
Articolul 5
Prezenta decizie se adresează Republicii Franceze.
Adoptat la Bruxelles, 9 martie 2012.