РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 585/2012 НА СЪВЕТА
от 26 юни 2012 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия и Украйна, след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, и за прекратяване на процедурата по преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Хърватия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграфи 2 и 4 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишни разследвания и съществуващи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 2320/97 (2) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход от, inter alia, Русия. С Решение 2000/70/ЕО на Комисията (3) бе приета гаранция от износител в Русия. С Регламент (ЕО) № 348/2000 (4) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватия и Украйна. С Регламент (ЕО) № 1322/2004 на Съвета (5) бе решено да не се прилагат повече мерките, които са в сила по отношение на вноса с произход от, inter alia, Русия, от съображения за предпазливост във връзка с антиконкурентното поведение на някои от производителите от Съюза в миналото (вж. съображение 9 от посочения регламент).
(2)
На основата на разследването за преразглеждане, проведено съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 258/2005 (6) Съветът внесе изменения в окончателните мерки, наложени с Регламент (ЕО) № 348/2000, премахна възможността за освобождаване от мито, предвидена в член 2 на същия регламент, и наложи антидъмпингово мито от 38,8 % върху вноса от Хърватия и антидъмпингово мито от 64,1 % върху вноса от Украйна, с изключение на вноса от Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), който е предмет на антидъмпингово мито в размер на 51,9 %.
(3)
С Решение 2005/133/ЕО (7) Комисията суспендира частично окончателните мерки относно Хърватия и Украйна за период от девет месеца, считано от 18 февруари 2005 г. Частичното суспендиране беше удължено с допълнителен срок от една година, по силата на Регламент (ЕО) № 1866/2005 (8).
(4)
С Регламент (ЕО) № 954/2006 (9) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби с произход, inter alia, от Хърватия, Русия и Украйна, отмени Регламент (ЕО) № 2320/97 на Съвета и Регламент (ЕО) № 348/2000 на Съвета, приключи междинното преразглеждане и преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на прилаганите антидъмпингови мита спрямо вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход, inter alia, от Русия и приключи междинните преразглеждания на прилаганите антидъмпингови мита спрямо вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход, inter alia, от Хърватия, Русия и Украйна („последното разследване“).
(5)
Поради това в сила са мерките, установени с Регламент (ЕО) № 954/2006, т.е. 29,8 % за вноса от Хърватия, 35,8 % за вноса от Русия, с изключение на Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant и Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works (27,2 %), и 25,7 % за вноса от Украйна, с изключение на OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Припомня се, че през февруари 2007 г. наименованията на дружествата CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) са променени съответно на CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). Впоследствие CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube е престанало да съществува като юридическо лице и всички негови имуществени и неимуществени права и задължения са били приети от дружеството LLC Interpipe Niko Tube, учредено през декември 2007 г.
(7)
В съответствие с член 266 от Договора за функционирането на Европейския съюз, антидъмпинговото мито за Interpipe Group бе преизчислено въз основа на решението на Съда на Европейския съюз от 12 февруари 2012 г. (11) Митото, което в момента е в сила за тази група, е 17,7 %, както е установено с Регламент (ЕО) № 540/2012 на Съвета (12), с който се прилага посоченото решение на Съда на Европейския съюз.
1.2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(8)
На 28 юни 2011 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките(„известието за започване“) (13) на антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватия, Русия и Украйна, съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(9)
Преразглеждането започна вследствие на обосновано искане, подадено на 29 март 2011 г. от Комитета за защита на производството на безшевни стоманени тръби на Европейския съюз („заявителят“) от името на производители от Съюза, представляващи основен дял, в случая повече от 50 %, от общото производство на някои видове безшевни тръби в Съюза. Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или до повторна поява на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
(10)
Освен горепосоченото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките Комисията започна успоредно две частични преразглеждания съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Украйна и Русия (14). Тези частични преразглеждания бяха поискани съответно от група производители износители от Украйна (Interpipe Group) и група производители износители от Русия (TMK Group). По отношения на обхвата двете преразглеждания са ограничени до проучване на дъмпинга само доколкото са засегнати заявителите.
1.3. Разследване
(11)
Комисията официално уведоми производителите износители, вносителите, известните потребители, представителите на страните износители, заявителя и производителите от Съюза, посочени в искането за започване на преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване.
(12)
Предвид големия брой производители износители от Русия и Украйна, производители от Съюза и вносители, включени в разследването, в известието за започване първоначално се предвиждаше да се използва извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали действително е необходимо използването на извадка и, ако това е необходимо, да изготви извадката, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на процедурата и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(13)
Като се има предвид, че само един производител износител от Русия и само един производител износител от Украйна предоставиха информацията, поискана в известието за започване, и изразиха желание да продължат да сътрудничат на Комисията, бе решено да не се изготвя извадка по отношение на производителите износители от Русия и Украйна, както и да се изпрати въпросник на гореспоменатите производители. След това производителят износител от Русия, който предостави информацията, изискана в известието за започване, реши да не продължи да сътрудничи, като не изпрати отговори на въпросника, предназначен за производител износител от Русия.
(14)
Деветнадесет производители от Съюза предоставиха исканата информация за подбор на извадка и изразиха желание да сътрудничат на Комисията. Въз основа на информацията, получена от производителите от Съюза, преди да започне преразглеждането Комисията временно бе подбрала извадка от четирима производители, които бяха определени за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството и продажбите на сходния продукт в Съюза. След получените коментари за уместността на този избор в рамките на срока от 15 дни след започването, Комисията замени един от временно подбраните производители с друг производител.
(15)
Четирима вносители предоставиха поисканата в известието за започване информация и изразиха желание да съдействат на Комисията. Поради това Комисията реши да не изготвя извадка и да изпрати въпросник на гореспоменатите вносители.
(16)
По тази причина бяха изпратени въпросници на четиримата подбрани в извадката производители от Съюза, на четирима вносители и на всички производители износители от трите разглеждани държави, които заявиха интерес.
(17)
Производителите износители от Русия не предоставиха отговори на въпросника. Затова се счита, че нито един производител износител от Русия не е оказал съдействие при разследването.
(18)
Група производители износители от Украйна представиха отговори на въпросника.
(19)
Един производител износител от Хърватия предостави отговори на въпросника.
(20)
Отговори на въпросниците бяха получени и от четиримата включени в извадката производители от Съюза, трима вносители и от един ползвател.
(21)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи вероятността от продължаване или повторна поява на дъмпинга и нанесената от него вреда, както и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Чешка република,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия, и свързаното с него дружество TGS UK, Aberdeen, Обединеното кралство,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания, и свързаното с него дружество Аlmesa, Barcelona, Испания,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия;
б)
производител износител от Хърватия:
-
CMC Sisak d.o.o.;
в)
производител износител от Украйна
-
Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Украйна, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Украйна) и свързаните с тях търговски дружества LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Украйна, и Interpipe Europe SA, Lugano, Швейцария);
г)
вносители/ползватели:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Италия,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Италия.
(22)
Разследването относно продължаването или повторната поява на дъмпинга и вредата от него обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Разглеждането на тенденциите, свързани с оценката на вероятността от продължаване или повторна поява на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РПП („разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(23)
Разглежданият продукт е същият като продукта от последното разследване, което доведе до налагането на действащите в момента мерки, т.е. някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (15), с произход от Хърватия, Русия и Украйна („разглежданият продукт“), понастоящем класифицирани под кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93.
(24)
Разглежданият продукт намира много разнообразни приложения като тръби за пренос на течности, строителни стълбове, за механична употреба, газопроводи, отоплителни тръби, както и сондажни тръби за петролната индустрия (наричани тръби за нефтопродукти „OCGT“), служещи като сондажни, укрепващи, помпено-компресорни тръби.
(25)
Безшевните тръби могат да бъдат доставяни на ползвателите в много различни форми. Те могат да бъдат например поцинковани, резбовани, полуготови (непреминали топлинна обработка), могат да бъдат със специални краища или различни напречни сечения, нарязани по размер или не. Няма общ стандарт за оразмеряване, което обяснява факта, че по-голяма част от безшевните тръби се произвеждат по поръчка на клиента. Произвежданите безшевни тръби обикновено се свързват чрез заваряване. Въпреки това в някои специални случаи те могат да се свързват чрез резбата си или да се използват самостоятелно, като същевременно остават заваряеми. Разследването показа, че всички безшевни тръби имат еднакви физически, химически и технически характеристики и еднакво основно предназначение.
2.2. Сходен продукт
(26)
Както е установено в предишни разследвания, включително и в рамките на последното, настоящото разследване за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките потвърди, че продуктът, изнасян за Съюза от Хърватия, Русия и Украйна, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Хърватия, Русия и Украйна, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от производителите в Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и крайна употреба, и поради тази причина се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
(27)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали има вероятност дъмпингът да продължи или да се повтори при евентуално изтичане на срока на действащите мерки.
3.1. Предварителни бележки
(28)
По време на РПП общият обем на вноса на безшевни тръби с произход от Хърватия, Русия и Украйна, регистриран в Евростат, възлиза на 42 723 тона, което представлява 2,5 % пазарен дял в Съюза.
(29)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент в случаите, когато обстоятелствата са същите, или в случаите, когато информацията е налична, се използва същата методология както при последното разследване. В случай на неоказване на съдействие, какъвто бе случаят с Русия, се наложи да се използват наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. Що се отнася до Хърватия и Украйна, бе използвана информацията, предоставена от оказалите съдействие дружества, както и обществено достъпна информация.
3.2. Дъмпинг на вноса през РПП
3.2.1. Обща методология
(30)
Общата методология, изложена по-долу, е прилагана за всички оказали съдействие производители от Хърватия и Украйна. Констатациите относно дъмпинга на всяка от заинтересованите страни износителки следователно отразяват само конкретното положение на всяка от тях. По отношение на Русия, при липса на съдействие от страна на някой от съществуващите руски производители износители, общият анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на най-добрите налични факти, съгласно член 18 от основния регламент.
3.2.2. Нормална стойност
(31)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, най-напред беше проверено за всеки оказал съдействие производител дали общият обем на неговите продажби на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти е бил представителен в сравнение с общия обем на неговите продажби за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза.
(32)
За всеки вид на продукта, продаван от даден производител износител на неговия вътрешен пазар и счетен за пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от производителя износител продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РПП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(33)
Беше проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта могат да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен делът на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РПП.
(34)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби от въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(35)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид на вътрешния пазар през РПП.
(36)
Когато не е имало продажби на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта и за видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били недостатъчни, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(37)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6, уводното изречение от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от производителя износител, или въз основа на наличните факти.
3.2.3. Експортна цена
(38)
Във всички случаи, при които разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени.
3.2.4. Сравнение
(39)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители от групата, оказала съдействие, бяха сравнени на база франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
3.2.5. Дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители
(40)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за отделните видове на продукта на база цената франко завод за всяко от оказалите съдействие дружества.
3.3. Хърватия
(41)
По време на РПП, общият обем на вноса на безшевни тръби с произход от СМС Sisak, който е единственият производител износител на безшевни тръби в Хърватия, е представлявал по-малко от 1 % от общото потребление в Съюза.
3.3.1. Нормална стойност
(42)
Разследването установи, че макар продажбите на вътрешния пазар на разглеждания продукт да са представителни в съответствие със съображения 30 и 31 по-горе, не е имало продажби при обичайни търговски условия. Съответно, нормалната стойност за оказалия съдействие производител износител беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(43)
Вследствие на това нормалната стойност беше конструирана на основата на разходите за производство, към които бяха прибавени разумна сума за печалба и разходи за реализация, общи и административни разходи въз основа на наличните факти.
3.3.2. Експортна цена
(44)
Оказалият съдействие производител е изнасял разглеждания продукт пряко или чрез свързано с него търговско дружество в Швейцария за независими клиенти в Съюза. Следователно експортните цени, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, бяха установени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени от първия независим клиент в Съюза.
3.3.3. Сравнение
(45)
Сравнението между конструираната нормална стойност и износната цена беше направено на база цената франко завод.
(46)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на едно и също ниво на търговия, надлежно бяха взети предвид различията, за които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените. Поради тази причина корекции в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха направени по отношение на разходи за транспорт, отстъпки и рабати, комисиони и разходи за кредити.
3.3.4. Дъмпингов марж
(47)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж беше установен на основата на сравнение между среднопретеглената конструирана нормална стойност и среднопретеглената експортна цена за Съюза. Това сравнение показа наличието на значителен дъмпинг в размер на над 60 % през РПП.
3.4. Русия
(48)
През РПП, както е регистрирано в Евростат, общият обем на вноса на безшевни тръби от Русия възлиза на 10 785 милиона тона, което представлява около 1 % пазарен дял в Съюза.
3.4.1. Нормална стойност
(49)
Както беше посочено по-горе, предвид липсата на съдействие от производителите износители от Русия, наложи се да се разчита на наличните факти, за да определи дали е налице дъмпинг през РПП. В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на данни от въпросника, нормалната стойност беше изчислена въз основа на данните от искането за преразглеждане и публикации в периодичното издание Metal Expert за завършени чрез гореща обработка безшевни тръби, отговарящи на най-ниските изисквания за качество.
(50)
По отношение на цените на газта в Русия беше отбелязано, че следва да се извърши корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент при налагането на мерки в рамките на последното разследване (16). В рамките на настоящото разследване обаче нормалната стойност беше определена без да се вземе предвид дали е необходима корекция за разноските за газ, направени от руските производители износители в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Това се дължи на факта, че, както е посочено в съображение 53 по-долу, използването на некоригирани разходи за производство само по себе си ясно показва, че е осъществен дъмпинг през РПП. В резултат на това и предвид факта, че целта на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките е да се определи дали е вероятно дъмпингът да продължи или да се повтори, ако мерките бъдат отменени, за да се реши дали понастоящем прилаганите мерки следва да бъдат запазени или отменени, бе счетено, че не е необходимо да се проверява дали в този случай е основателно да се направи корекция по силата на член 2, параграф 5 от основния регламент.
3.4.2. Експортна цена
(51)
Средната експортна цена беше изчислена въз основа на стойността CIF от Евростат за съответните видове безшевни тръби, завършени чрез гореща обработка.
3.4.3. Сравнение
(52)
При липса на проверени данни от въпросника, сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено въз снова на данните в искането в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
3.4.4. Дъмпингов марж
(53)
В съответствие с член18, параграф 5 от основния регламент дъмпинговият марж беше определен на основата на сравнение между изчислената средна нормална стойност и среднопретеглената експортна цена за Съюза по вид от продукта. Сравнението показа наличието на дъмпинг, възлизащ на 38,4 %, който е по-висок от дъмпинговия марж от 35,8 %, констатиран при последното разследване.
3.5. Украйна
(54)
От тримата известни производители износители в Украйна само една група производители износители (Interpipe Group) оказа съдействие на Комисията при настоящото разследване за преразглеждане. Този производител износител представлява около 70 % от общото производство на безшевни тръби в Украйна и над 80 % от общия износ на Украйна за Европейския съюз. По време на РПП делът на износа на Украйна за Съюза по отношение на потреблението на Съюза е възлизал на по-малко от 2 %.
3.5.1. Нормална стойност
(55)
Разследването установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са били представителни в съответствие със съображения 31-33 по-горе. Следователно нормалната стойност беше установена в съответствие със съображения 34-37 по-горе.
(56)
По отношение на цените на енергията в Украйна беше отбелязано, че следва да се извърши корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент при налагането на мерки в рамките на последното разследване (17). В рамките на настоящото разследване обаче нормалната стойност беше определена без да се вземе предвид дали е необходима корекция за разходите за енергия, направени от украинските производители износители в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Това се дължи на факта, че, както е посочен в съображение 61 по-долу, използването на некоригирани разходи за производство само по себе си ясно показва, че е осъществен дъмпинг през РПП. В резултат на това и предвид факта, че целта на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките е да се определи дали е вероятно дъмпингът да продължи или да се повтори, ако мерките бъдат отменени, за да се реши дали понастоящем прилаганите мерки следва да бъдат запазени или отменени, бе счетено, че не е необходимо да се проверява дали в този случай е основателно да се направи корекция по силата на член 2, параграф 5 от основния регламент.
3.5.2. Експортна цена
(57)
Групата Interpipe group е изнасяла разглеждания продукт чрез свързаното с нея търговско дружество в Швейцария непосредствено за независими клиенти в Съюза. Поради това експортните цени бяха определени в съответствие със съображение 38.
3.5.3. Сравнение
(58)
Нормалната стойност и експортната цена на Interpipe group бяха сравнени в съответствие със съображение 39. Въз основа на това, когато това беше приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходите за кредити и за комисиони.
3.5.4. Дъмпингов марж
(59)
Дъмпинговият марж бе изчислен в съответствие със съображение 40.
(60)
Както при последното разследване и в съответствие със стандартната практика на институциите, беше изчислен един-единствен дъмпингов марж за цялата група. При метода, използван за тази цел, размерът на дъмпинга беше изчислен за всеки отделен производител износител, преди да се определи среднопретегленият дъмпингов марж за групата като цяло. Следва да се отбележи, че тази методология е различна от методологията, приложена в последното разследване, когато изчисляването на дъмпинга бе направено, като бе взето предвид цялото производство, рентабилност и продажби в Съюза на производствените единици. Промяната в обстоятелствата, която налага промяната в методологията, се дължи на промяната в корпоративната структура на групата, която позволява да се идентифицира производителят в рамките на групата по отношение на продажбите и производството.
(61)
Сравнението показа наличието на дъмпинг с повече от 10 % за групата от производители износители, оказали съдействие, които са осъществявали износ за Съюза през РПП.
4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
4.1. Предварителни бележки
(62)
От горепосочените съображения следва, че дъмпингът е продължил да присъства през разследвания период в рамките на преразглеждането. Следователно вероятността от продължаване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, се разглежда по-нататък.
4.1.1. Хърватия
(63)
Както беше отбелязано по-горе в съображение 46, през разследвания периода в рамките на преразглеждането бе установен значителен дъмпингов марж. Собственикът на производителя износител впоследствие обаче реши да се оттегли от дружеството и като следствие от това производителят износител спря да приема нови поръчки през есента на 2011 г. и преустанови цялото производство на безшевни тръби до края на 2011 г. Съответно от 2012 г. нататък в Хърватия няма производство на безшевни тръби и износът в периода след РПП е в силно ограничени количества.
(64)
Разследването показа, че дружеството, което е произвеждало по поръчка, не разполага със съществени складови наличности. В действителност, поради голямото разнообразие на тръби и високите разходи, не могат да се постигнат икономически ползи, като се държат големи складови наличности.
(65)
С оглед на горните съображения и като се има предвид, че процесът на продажбата на дружеството все още не е приключил, продължаването на дъмпинга на безшевни тръби с произход от Хърватия е много малко вероятно в краткосрочен до средносрочен план.
4.1.2. Русия
4.1.2.1. Предварителни бележки
(66)
След като беше анализирано наличието на дъмпинг по време на РПП, беше проучена също така вероятността от продължаване на дъмпинга.
(67)
Във връзка с това бяха анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос от Русия, производственият капацитет и свободният капацитет в Русия, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари.
4.1.2.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Русия
(68)
След налагането на окончателните мерки през юни 2006 г. и тяхното преразглеждане през август 2008 г. с Регламент (ЕО) № 812/2008 (18) вносът, деклариран като внос с произход от Русия, постоянно е намалявал и е останал на ниско равнище до края на РПП.
(69)
За същия период цените на дъмпинговия внос от Русия са останали относително ниски.
4.1.2.3. Производствен капацитет и свободен капацитет в Русия
(70)
По отношение на общия капацитет на производство на безшевни тръби в Русия, и при липсата на проверени данни, различните източници на публично достъпна информация показват производствен капацитет, който значително надвишава търсенето на вътрешния пазар.
(71)
Въпреки че пазарният дял на Русия в ЕС не надвишава значително 1 %, приблизителният инсталиран капацитет в Русия е близо 4 милиона тона годишно. Руската промишленост работи само с около 70 % от производствения си капацитет. Като се приспаднат известното вътрешно потребление и обемът на износа за други пазари съгласно руските статистически данни за износа, в момента има свободен капацитет за над 1 милион тона годишно, което представлява почти 65 % от потреблението на ЕС. Въпреки настоящия свръхкапацитет и въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателя, която не бе оспорена от заинтересованите страни, става видно, че капацитетът на Русия може да се повиши допълнително през следващите години. Един производител износител в Русия заяви, че използва по-голям процент от капацитета си и няма намерение да разширява своя производствен капацитет в близко бъдеще. Този производител износител посочи, че според публикация относно пазара в реномирано издание равнището на използване на капацитета на руската промишленост за безшевни тръби е „високо“, както и че размерът на производството на разглеждания продукт в Русия е в съответствие с вътрешното потребление. Тази предоставена от дружеството информация не присъстваше обаче в досието, тъй като дружеството реши да не оказва съдействие и не бе възможно информацията да бъде потвърдена. Освен това определението „високо“ не беше свързано с конкретна стойност във въпросната публикация и не даде възможност да се стигне до заключение по този въпрос. Поради това коментарите относно равнищата на производство и потребление в Русия на разглеждания продукт не променят факта, че в Русия съществува значителен свободен капацитет. Следва да се отбележи, че прогнозният инсталиран капацитет от близо 4 милиона тона годишно не беше оспорен след разгласяването на резултатите от разследването на всички заинтересовани страни.
4.1.2.4. Привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави
(72)
Както бе посочено по-горе, на руския вътрешен пазар е налице значителен производствен свръхкапацитет, което предполага силна логична необходимост от намиране на алтернативни пазари, които да абсорбират този излишък от производствен капацитет.
(73)
Пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света и продължава да нараства. Също така е ясно, на базата на информацията, събрана по време на разследването, че руските дружества са показали голям интерес към увеличаване на присъствието си на един от най-големите пазари на света и към запазване на значителен пазарен дял в Съюза. Един производител износител в Русия твърдеше, че информацията, предоставена съгласно известието за започване, е трябвало да бъде използвана за основа на констатациите относно наличието на дъмпинг и вероятността от повторна поява на дъмпинга и на вреда, вместо определянето да става въз основа на най-добрите налични факти. Когато този производител износител от Русия обаче реши да не оказва съдействие, той заяви, че поради вътрешни процеси на преструктуриране, попълването на въпросника, което ще включва информацията, предоставена след започването на процедурата, в неговия случай не може да се използват, за да се определи дали е налице вероятност от продължаване или повторна поява на дъмпинга или дали обстоятелствата са се променили до степен, която оправдава преразглеждане на равнището на мерките. Поради това беше счетено, че тази информация не може да бъде използвана.
4.1.2.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(74)
С оглед на констатациите, описани по-горе, може да се заключи, че вносът от Русия все още е на дъмпингови цени и има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга. Предвид настоящия и потенциалния бъдещ свободен капацитет в Русия и факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света с атрактивно ниво на цените, може да се заключи, че руските износители е вероятно да продължат да увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
4.1.3. Украйна
4.1.3.1. Предварителни бележки
(75)
След като беше анализирано наличието на дъмпинг по време на РПП (съображения 54-61 по-горе), беше анализирана също така вероятността от продължаване на дъмпинга.
(76)
В това отношение са анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос от Украйна, производственият капацитет и свободният капацитет в Украйна, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари.
4.1.3.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Украйна
(77)
След налагането на окончателни мерки през юни 2006 г., вносът от Украйна намаля значително и остана на сравнително ниско равнище, като пазарният дял в Съюза бе под 2 %. За същия период цените на дъмпинговия внос от Украйна останаха относително ниски. Освен това за средните продажни цени за други експортни пазари, различни от този на Съюза, където не се прилагат антидъмпингови мита, беше установено, че са били на подобни или дори по-ниски равнища от продажните цени за Съюза.
4.1.3.3. Производствен капацитет и свободен капацитет в Украйна
(78)
Въз основа на наличната в публичната сфера информация съществуват три основни украински производители на безшевни тръби с общи производствен капацитет около 1,5 милиона тона годишно, или почти колкото е общото потребление в ЕС.
(79)
Макар че пазарният дял на Украйна в ЕС е малко под 2 %, приблизителният свободен капацитет в Украйна е 50 % или 750 000 тона годишно, което представлява почти половината от потреблението в Съюза.
4.1.3.4. Привлекателност на пазара на Съюза и на други трети пазари
(80)
Разследването потвърди, че и тримата основни украински производители на безшевни тръби осъществяват износ на разглеждания продукт за Съюза. Разследването показа също така, че оказалата съдействие страна осъществява износ за Съюза на дъмпингови цени. Наличната в публичната сфера информация показва още, че другите основни украински производители на безшевни тръби осъществяват износ за Съюза на цени, по-ниски от тези на оказалото съдействие дружество.
4.1.3.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(81)
Предвид факта, че вносът от Украйна все още е на дъмпингови цени и че експортните продажби на пазари извън Европейския съюз се извършват на цени, подобни или дори по-ниски, отколкото цените в Съюза, и предвид значителния свободен капацитет в Украйна и факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света, може да се заключи, че украинските производители вероятно ще продължат да увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
4.2. Заключение
(82)
С оглед на горепосочените съображения се стигна до заключението, че съществува значителен и реален риск от продължаване на дъмпинга по отношение на безшевните тръби с произход от Украйна и Русия, ако срокът на действие на съществуващите мерки изтече. От друга страна, специфичните обстоятелства, установени по отношение на Хърватия, водят до заключението, че няма риск от продължаване на дъмпинга, ако изтече срокът на действие на съществуващите антидъмпингови мерки по отношение на вноса на безшевни тръби с произход от Хърватия.
5. ПРОИЗВОДСТВО И ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(83)
В рамките на Съюза безшевни тръби се произвеждат от 19 производители/групи производители, които представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(84)
Както е посочено в съображение 14, от следните 19 производители от Съюза, представили исканата информация, бе изготвена извадка от четирима производители/групи производители:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Чешка република,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Румъния,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Германия,
-
Huta Batory, Полша,
-
Ovako Steel AB, Швеция,
-
Productos Tubulares S.A., Испания,
-
Rohrwerk Мax Hütte GmbH, Германия,
-
Rurexpol Ѕр.z.о.о., Полша,
-
Silcotub, Румъния,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания,
-
TMK Artrom, Румъния,
-
Valcovny trub Chomutov, Чешка република,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Франция,
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Чешка република,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия
-
V & M, Франция,
-
Voest Alpine Tubulars, Австрия,
-
Železiarne Podbrezová, Словашка република.
(85)
Следва да се отбележи, че четиримата производители от Съюза, включени в извадката, представляват 30 % от общото производство на Съюза през РПП и 35 % от общите продажби на пазара на Съюза, а горепосочените 19 производители от Съюза представляват 100 % от общото производство на Съюза през РПП, което се счита за представително за цялото производство на Съюза.
6. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
6.1. Потребление на пазара на Съюза
(86)
Потреблението в Съюза е изчислено въз основа на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и на данните на Евростат за целия внос в ЕС.
(87)
Въз основа на тези данни бе установено, че потреблението в Съюза е намаляло с 34 % от 2 597 110 тона на 1 724 743 тона между 2008 г. и РПП. Потреблението през 2008 г. бе много високо, което може да се обясни с факта, че високите цени на нефта и газа през 2008 г. са дали тласък на инвестициите в тези сектори и следователно са увеличили търсенето. Спадът е настъпил изцяло през 2009 г., когато потреблението е намаляло почти с 50 %. След 2009 г. потреблението отново е започнало да се увеличава, тенденция, която продължава до РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Потребление в Съюза (в тонове)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Индекс
100
52
62
66
6.2. Внос от разглежданите държави
6.2.1. Натрупване
(88)
При първоначалното разследване вносът на безшевни тръби с произход от Хърватия, Русия и Украйна бе оценен кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент. Беше проучено дали кумулативната оценка е подходяща и за настоящото разследване.
(89)
В това отношение беше установено, че дъмпинговият марж, установен във връзка с вноса от всяка държава, е над минималното ниво. По отношение на количествата бе извършен анализ на очакванията относно вероятния обем на износа по страни, в случай че мерките бъдат отменени. Този анализ показа, че вносът от Русия и Украйна, за разлика от този от Хърватия, най-вероятно ще нарасне до равнища, значително над достигнатите през РПП, и със сигурност ще надхвърли прага на пренебрежимост, ако мерките бъдат отменени. За Хърватия беше констатирано, че вносът в Съюза е незначителен през разглеждания период и производството дори е прекратено напълно след РПП. Поради това не е много вероятно в краткосрочен план ситуацията да се промени.
(90)
Като се има предвид фактът, че обемът на дъмпинговия внос от Хърватия през РПП е бил незначителен и е малко вероятно той да се увеличи поради причините, обяснени в съображение 88 по-горе, беше счетено, че критериите, изложени в член 3, параграф 4 от основния регламент, не са изпълнени по отношение на вноса от Хърватия.
(91)
По отношение на вноса от трите засегнати държави разследването установи, че безшевните тръби, внесени от тези държави, са сходни по своите основни физически и технически характеристики. Освен това различните видове внесени безшевни тръби са взаимозаменяеми с видовете, произвеждани в Съюза, и са се предлагали на пазара на Съюза през един и същ период. В светлината на гореизложеното се счита, че внесените безшевни тръби с произход от засегнатите държави се конкурират с безшевните тръби, произведени в Съюза.
(92)
Въз основа на гореизложеното се счита, че определените в член 3, параграф 4 от основния регламент критерии са изпълнени по отношение на Русия и Украйна. Поради това вносът от тези две държави бе разглеждан кумулативно. Тъй като критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и по-специално условията за конкуренция между внасяните продукти, не са изпълнени по отношение на Хърватия, вносът с произход от тази държава се разглежда отделно.
6.3. Внос от Русия и Украйна
6.3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса
(93)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Украйна е намалял с 47 % през разглеждания период. По-точно, през 2009 г. е бил отбелязан значителен спад с 44 %, след което вносът се е понижил леко от 40 611 на 38 108 тона. Това трябва да се разглежда на фона на намаляващото потребление.
(94)
Пазарният дял на вноса от Русия и Украйна е спаднал от 2,7 % на 2,2 % през разглеждания период.
(95)
Що се отнася до среднопретеглените цени на вноса на безшевни тръби, през 2009 г. те са намалели с 15 процентни пункта, след което са се увеличили отново, като през РПП са достигнали същите равнища като през 2008 г. Това намаление и последващо увеличение в общи линии следват тенденцията при разходите за суровини.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Внос (в тонове)
72 328
40 611
39 505
38 108
Индекс
100
56
55
53
Пазарен дял %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Индекс
100
111
93
88
Цена на вноса
741,03
627,66
649,96
734,22
Индекс
100
85
88
99
6.3.2. Подбиване на цените
(96)
Поради неоказването на съдействие от страна на руските производители износители подбиването на цени по отношение на вноса от Русия трябваше да бъде установено на базата на статистическите данни за вноса по кодове на КН, като се използва информация, събрана съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент. Подбиването на цените по отношение на вноса от Украйна бе установено въз основа на експортните цени на оказалия съдействие украински производител износител, без да се включва антидъмпинговото мито. Релевантните продажни цени на промишлеността на Съюза са били цените за независимите клиенти, коригирани при необходимост до ниво франко завод. По време на РПП маржът на подбиване при вноса на безшевни тръби с произход от Русия и Украйна се е движел между 20,4 % и 55,4 %, без да се включва антидъмпинговото мито.
6.4. Внос от Хърватия
6.4.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Хърватия
(97)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Хърватия се е увеличил със 133 % през разглеждания период. През 2008 г. е осъществен много малък обем на вноса, след което вносът се е увеличил до 2010 г., а през РПП отново леко е намалял. Като цяло равнището на вноса от Хърватия е останало много ниско по време на целия разглеждан период.
(98)
Пазарният дял на вноса от Хърватия е нараснал от 0,1 % на 0,3 % по време на разглеждания период.
(99)
Що се отнася до цените на вноса, те са отбелязали постоянен спад (23 %) през разглеждания период.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Внос
Индекс
100
153
251
233
Пазарен дял %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Цена на вноса
Индекс
100
89
74
77
6.4.2. Подбиване на цените
(100)
Подбиването на цените бе установено, като се използваха експортните цени на оказалия съдействие производител от Хърватия, без да се включва антидъмпинговото мито, и се констатира, че възлиза на 29,3 %. Поради липсата на други производители износители в Хърватия това заключение е валидно и за държавата като цяло.
6.5. Други държави, засегнати от антидъмпинговите мерки
(101)
По данни на Евростат обемът на вноса на безшевни тръби с произход от Китайската народна република, съгласно определението в член 1, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 926/2009 г. (19), е намалял с 80 % през разглеждания период.
(102)
Пазарният дял на вноса от Китай е намалял от 20,5 % през 2008 г. на 3,1 % през РПП.
7. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(103)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
7.1. Предварителни бележки
(104)
С оглед на факта, че по отношение на промишлеността на Съюза е използвана извадка, вредата е оценена както на базата на информацията, получена на равнището на цялата промишленост на Съюза, както е посочено в съображение 57, така и въз основа на информацията, събрана на равнището на производителите от Съюза, включени в извадката.
(105)
Когато се използва извадка, в съответствие с установената практика, някои показатели за вреда (производство, капацитет, производителност, продажби, пазарен дял, растеж и заетост) се анализират за промишлеността на Съюза като цяло, докато показателите за вреда, свързани с резултатите на отделните дружества, т.е. цени, производствени разходи, рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за набиране на капитал, се разглеждат на базата на информацията, събрана на равнището на производителите от Съюза, включени в извадката.
7.2. Данни, отнасящи се до промишлеността на Съюза
а) Производство
(106)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 16 % между 2008 г. и РПП, т.е. от 3 479 266 тона на 2 917 325 тона. Производственият обем е спаднал значително с 43 % през 2009 г. в резултат на глобалната икономическа криза. В съответствие с повишеното търсене, той е възстановил позициите си през 2010 г. и РПП и се е увеличил с 27 % между 2009 г. и РПП, но повече не е достигнал нивото от 2008 г. Производственият обем е следвал тенденция, сходна на тази на потреблението, но е намалял по-малко от потреблението на пазара на Съюза в резултат на търсенето на пазари извън ЕС.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Индекс
100
57
77
84
б) Капацитет и степен на използване на капацитета
(107)
Производственият капацитет е останал стабилен през целия разглеждан период. Тъй като производството е намаляло с 16 %, се е стигнало до спад в свързаното с него използване на капацитета - от 80 % през 2008 г. на 67 % през РПП. Основният спад от 80 % на 45 % обаче е настъпил през 2009 г. в резултат на намаляването на производствения обем. През 2010 г. и РПП използването на капацитета е отбелязало постоянен ръст.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Капацитет
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Индекс
100
101
100
101
Използване на капацитета
80 %
45 %
62 %
67 %
Индекс
100
56
77
83
в) Складови наличности
(108)
Що се отнася до складовите наличности, по-голяма част от продукцията се реализира за задоволяване на поръчки. Поради това, макар нивото на складовите наличности на включените в извадката производители да е намаляло значително през 2009 г., през 2010 г. до РПП е нараснало с леки колебания почти до нивото от 2008 г., се счита, че в този случай складовите наличности не са релевантен показател за вреда.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
106 078
82 788
107 490
104 184
Индекс
100
78
101
98
г) Обем на продажбите
(109)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са намалели с 21 % между 2008 г. и РПП. След отбелязания спад с 42 % през 2009 г., обемът на продажбите е нараснал отново с 21 процентни пункта до РПП. Това развитие е в съответствие с развитието на потреблението на пазара на Съюза, което се е свило с 48 % през 2009 г. в резултат на икономическия спад, и е започнало да се възстановява след това.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Продажби на несвързани страни в Съюза (в тонове)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Индекс
100
58
73
79
д) Пазарен дял
(110)
Промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял постепенно от 2008 г. до РПП. Това увеличение се дължи главно на антидъмпинговите мерки, които са в сила по отношение на вноса от Китайската народна република от 2009 г. насам. Пазарният дял по-долу е делът на общите продажби на промишлеността на Съюза както за несвързани, така и за свързани клиенти в Съюза, като процент от потреблението на ЕС.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Пазарен дял
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Индекс
100
112
120
121
е) Растеж
(111)
Между 2008 г. и РПП, когато потреблението в Съюза е намаляло с 34 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял само с 21 %. Промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял, докато вносът от Русия и от Украйна е губил 0,6 % през същия период.
ж) Заетост
(112)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е намаляло с 8 % в периода между 2008 г. и РПП. Спадът е започнал през 2009 г., продължил е и през 2010 г., но през РПП се е отбелязало ново нарастване с 11 % спрямо 2010 г. Това показва, че промишлеността на Съюза е била в състояние да се приспособи към новата пазарна ситуация.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Заетост
14 456
13 131
12 073
13 368
Индекс
100
91
84
92
з) Производителност
(113)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена в продукция на служител на пълно работно време на година, е била променлива през разглеждания период.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производителност (в тонове на заето лице)
240,7
150,8
221,6
218,2
Индекс
100
63
92
91
и) Размер на дъмпинговия марж
(114)
Що се отнася до въздействието върху промишлеността на Съюза на размера на действителния дъмпингов марж, това влияние не може да се счита незначително, предвид общия обем на вноса от разглежданите държави.
7.3. Данни, свързани с включените в извадката производители от Съюза
а) Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(115)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са намалели с 13 % между 2008 г. и РПП. През 2009 г. цените леко са се повишили, преди да отбележат спад от 17 % през 2010 г. През РПП цените леко са се повишили в сравнение с 2010 г. Развитието на цените е свързано с факта, че 2008 г. е била година на много високо търсене и високи цени на суровините, което е довело до по-високи продажни цени. Последиците от това все още са се усещали през първата половина на 2009 г. От втората половина на 2009 г. търсенето е намаляло значително и цените са спаднали, като са последвали тенденцията на понижаване на цените на суровините. През РПП понижаването на цените изглежда спира.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Средна единична продажна цена в ЕС (EUR/тон)
1 286
1 300
1 086
1 115
Индекс
100
101
84
87
б) Заплати
(116)
Между 2008 г. и РПП средната заплата на едно заето на пълно работно време лице е спаднала с 12 % през разглеждания период. От това обаче не следва да се прави сериозно заключение.
в) Инвестиции и способност за привличане на капитал
(117)
Инвестициите в производството на безшевни тръби са се увеличили с 24 % през разглеждания период. Инвестициите са били значителни и са възлизали на над 100 милиона евро през РПП. Производството на безшевни тръби е промишленост, която изисква големи капиталовложения и значителни инвестиции в производствени линии, за да остане конкурентоспособна. При разследването беше установено, че инвестициите са били направени, за да се поддържа производственият капацитет на моментното му равнище, а не с цел увеличаване производствения обем. Констатирано бе също така, че включените в извадката производители не са срещнали трудности при привличането на капитал през разглеждания период.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Инвестиции (в хил. EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Индекс
100
110
122
124
г) Рентабилност на пазара на Съюза
(118)
Въпреки че през разглеждания период рентабилността е спаднала с 66 %, включените в извадката производители успяват да постигнат печалби през целия разглеждан период. Печалбите между 2008 г. и РПП са били над планираната печалба от 3 %, посочена в първоначалното разследване. 2008 г. е бил много добра година с големи печалби. През 2009 г., а също и през 2010 г., рентабилността е спаднала с 50 % в сравнение с предходната година, но през РПП рентабилността отново се е повишила с 35 % в сравнение с 2010 г. и е възлизала на 6,6 %. Промишлеността на Съюза е успяла да се приспособи към пониженото търсене в ЕС и е била подпомогната от устойчивото глобално търсене на включените в извадката производители, което им е позволило да намалят фиксираните разходи. Спадът в рентабилността след 2008 г. се обяснява с икономическата криза, която е довела до значителен спад в търсенето и до понижаване на цените, както и с намаляването на производствения обем, което е имало отрицателно въздействие върху производствените разходи.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Рентабилност на пазара на Съюза
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Индекс
100
49
25
34
д) Възвръщаемост на инвестициите
(119)
Възвращаемостта на инвестициите (ВНИ), изразена като общата печалба от търговията с безшевни тръби като процент от нетната балансова стойност на активите, пряко и непряко свързани с производството на безшевни тръби, в общи линии е следвала горепосочените тенденции при рентабилността в рамките на целия разглеждан период и е останала положителна през целия разглеждан период. ВНИ е намаляла с 80 % през разглеждания период, но през РПП отново е нараснала с 50 % в сравнение с 2010 г.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
ВНИ (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Индекс
100
23
13
20
е) Паричен поток
(120)
Положението с паричния поток се е влошило значително между 2008 г. и РПП, тъй като той е намалял с 93 %. Тенденцията по отношение на паричния поток не се е променяла в съответствие с тенденцията при рентабилността, което може да се обясни с разходите за амортизация, които обикновено са високи в този изискващ големи капиталовложения бранш.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Паричен поток (в хил. EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Индекс
100
74
10
7
ж) Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(121)
Макар че разгледаните по-горе показатели свидетелстват за това, че промишлеността на Съюза е пострадала от икономическия спад, като обемът на продажбите, производственият обем, ВНИ и паричният поток са отбелязали низходяща тенденция, те показват също така, че промишлеността на Съюза е адаптирала производственото си оборудване, за да се справи по-добре с новата икономическа обстановка и да успее да се възползва от възможностите на пазарите в Съюза и извън него особено в сегменти, където може да се постигне висок марж на печалба. Подобряването на икономическото и финансовото положение на промишлеността на Съюза след налагането на антидъмпингови мерки през 2006 г. по отношение на вноса от засегнатите държави и през 2009 г. - по отношение на вноса от Китайската народна република, показва, че мерките са ефективни и че промишлеността на Съюза се е възстановила от последиците на предишните дъмпингови практики, въпреки че повече не е достигнала нивото на рентабилност от 2008 г.
7.4. Заключение
(122)
Въпреки че потреблението е намаляло с 34 %, промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял, а обемът на производството и обемът на продажбите са намалели в по-малка степен отколкото потреблението. По отношение на рентабилността промишлеността на Съюза е била на печалба през целия разглеждан период. С оглед на гореизложеното, може да се направи заключението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла сериозна вреда през разглеждания период.
8. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНА ПОЯВА НА ВРЕДАТА
(123)
Както е обяснено в съображения 69, 70, 77 и 78, производителите износители в Русия и Украйна разполагат с потенциала значително да повишат обема на износа си за Съюза, като използват наличния свободен капацитет от около 1 750 000 тона, което се равнява на цялото потребление на Съюза. Общият капацитет на производителите износители от Русия и Украйна възлиза на 5 500 000 тона. Поради това има вероятност значителни количества руски и украински безшевни тръби да навлязат на пазара на Съюза, за да завоюват обратно загубения от тях пазарен дял поради действащите антидъмпингови мита и да увеличат още повече този дял, ако мерките бъдат отменени.
(124)
Както беше подчертано в съображение 95, бе установено, че цените на вноса от Русия и Украйна са ниски и подбиват цените на ЕС. Твърде вероятно е ниските цени да се запазят и в бъдеще. Действително в случая с Украйна, както е посочено в съображение 80, цените дори могат да спаднат още повече. Това поведение на цените, придружено със способността на износителите от тези държави да доставят на пазара на Съюза значителни количества от разглеждания продукт, по всяка вероятност ще понижи цените на пазара на Съюза с очаквано отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Както бе показано по-горе, финансовото състояние на промишлеността на Съюза е тясно свързано с ценовото равнище на пазара на Съюза. Поради това, ако промишлеността на Съюза бъде изложена на увеличен обем внос от Русия и Украйна на дъмпингови цени, съществува вероятност да се стигне до влошаване на нейното финансово състояние, както бе констатирано в първоначалното разследване. Въз основа на това се стига до заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Русия и Украйна най-вероятно ще доведе до повторно причиняване на вреда на промишлеността на Съюза.
(125)
Важно е да се припомни, че антидъмпинговите мерки бяха наложени през 2006 г., за да се противодейства на причиняващия вреда дъмпингов внос от, inter alia, Хърватия, Русия и Украйна. Въпреки това, промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва напълно от тези мерки, тъй като пазарните дялове на тези държави бяха заменени с китайския внос на ниски цени. Това без съмнение е довело до ограничаване на възстановяването на промишлеността на Съюза до момента, в който са били наложени мерки по отношение на Китай през 2009 г. Поради тази причина може да се направи заключението, че възстановяването на промишлеността на Съюза от предишен дъмпинг не може да бъде считано за приключило и че промишлеността на Съюза остава уязвима от причиняващите вреда последици, вероятно предизвикани от наличието на значително количество дъмпингов внос на пазара на Съюза.
(126)
Що се отнася до Хърватия и, както бе посочено в съображение 60, единственият завод е за продан, производството е спряно напълно и е малко вероятно да бъде подновено в скоро време. Освен това, предвид незначителния обем, изнасян за Съюза, дори ако производството се възобнови скоро, е много малко вероятно обемът, който може да се изнася за Съюза, да достигне обемите, изнасяни в миналото.
(127)
Следователно, с оглед на незначителния износ през разглеждания период и на факта, че производството е преустановено напълно след РПП, се прави заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Хърватия най-вероятно няма да доведе до повторна поява на вредата за промишлеността на Съюза.
9. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
9.1. Въведение
(128)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки срещу Русия и Украйна не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. Следва да се припомни, че в хода на предишните разследвания бе счетено, че приемането на мерките не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(129)
На тази основа беше проучено дали въпреки заключението относно вероятността от повторение на вредоносния дъмпинг съществуват убедителни причини, които биха довели до заключението, че запазването на мерките върху вноса с произход от Русия и Украйна не е в интерес на Съюза.
9.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(130)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това беше потвърдено от положителното развитие на икономическото ѝ състояние през разглеждания период. По-специално фактът, че промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял през разглеждания период, ясно показва, че промишлеността на Съюза е успяла да се приспособи към променените условия на пазара. Освен това промишлеността на Съюза е продължила да бъде рентабилна през целия разглеждан период.
(131)
Логично е да се очаква, че промишлеността на Съюза ще продължи да реализира ползи, ако мерките останат в сила. Налагането на мерки щe позволи на промишлеността на Съюза да увеличи обема на продажбите си и равнището на печалбата си, което ще ѝ даде възможност да продължи да инвестира в своите производствени съоръжения. В случай че мерките срещу вноса с произход от Русия и Украйна не бъдат запазени, промишлеността на Съюза вероятно ще започне отново да търпи вреда от увеличения внос на дъмпингови цени от тези държави и финансовото ѝ положение вероятно ще се влоши.
9.3. Интерес на вносителите
(132)
Припомня се, че при предходните разследвания бе установено, че въздействието от налагането на мерки би било незначително за вносителите. Както бе посочено в съображение 18, трима вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие при разследването. Те посочиха, че мерките водят до повишаване на цените. Тъй като разследването обаче показа, че оказалите съдействие вносители доставят безшевни тръби от различни доставчици от много държави и че цените са били на конкурентни нива, евентуалното въздействие на продължаването на срока на действие на мерките по отношение на вноса от Русия и Украйна ще бъде ограничено.
(133)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че действащите понастоящем мерки не оказват значително негативно въздействие върху финансовото състояние на вносителите и продължаването на срока на действие на мерките няма да ги засегне неоправдано.
9.4. Интерес на ползвателите
(134)
Въз основа на наличната информация изглежда, че делът на безшевни тръби в производствените разходи на ползвателите е доста малък. Безшевните тръбите обикновено са част от по-големи проекти (котли, тръбопроводи, строителство), от които те представляват само ограничена част. Възможното въздействие на продължаването на срока на действие на мерките следователно може да бъде незначително.
(135)
Комисията изпрати въпросници до всички известни ползватели. Както се посочва в съображение 18, съдейства на разследването оказа само един ползвател. Той заяви, че не е пострадал от съществуването на мерките, тъй като са налице и други източници и че безшевните тръби не представляват значителен дял от производствените му разходи. В този контекст се стигна до заключението, че предвид пренебрежимото отражение на цената на безшевните тръби върху отраслите на ползвателите и съществуването на други налични източници на доставка, действащите мерки нямат съществено въздействие върху промишлеността на ползвателите на продукта.
9.5. Заключение относно интереса на Съюза
(136)
Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че няма убедителни основания настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
10. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(137)
Всички страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Украйна и прекратяването им по отношение на вноса с произход от Хърватия. Също така им бе даден срок, през който да представят коментари след разгласяването.
(138)
Един руски износител поиска и му беше предоставено изслушване от служителя по изслушванията. Този руски износител заяви, че Комисията неправилно е заключила, че той не е оказал съдействие при разследването. Този износител се представи като заинтересована страна и предостави на Комисията две изявления, най-вече във връзка с вредата, които бяха надлежно взети предвид от Комисията. Този износител не е отговорил обаче на антидъмпинговия въпросник и не е предоставил информация по отношение на своята експортна цена. Поради това Комисията няма друга възможност освен да изчисли нормалната стойност по отношение на Русия въз основа на най-добрите налични факти. Използването на тази методология не беше оспорено от този износител. При тези обстоятелства не може да се счита, че този износител е оказал пълно съдействие при разследването.
(139)
Същият износител заяви още, че разгласяването е неясно, противоречиво и недостатъчно обосновано. Това твърдение обаче не бе обосновано.
(140)
Друг руски износител изтъкна, че вносът от Русия следва да бъде не бъде кумулиран с този от Украйна. В рамките на последното разследване обаче вносът от Русия и Украйна бе оценен кумулативно (заедно с вноса от Хърватия). Тъй като условията на член 3, параграф 4 от основния регламент са изпълнени по отношение на вноса от Русия и Украйна, въздействието на такъв внос се оценява кумулативно, както е посочено в съображения 88-92. Не бяха изтъкнати никакви доводи, които биха обосновали промяна в методологията в това отношение.
(141)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че състоянието на промишлеността на Съюза не оправдава запазването на мерките, тъй като повторна поява на вредата е малко вероятна. Въпреки това не бяха представени нови аргументи, които да доведат до заключение относно повторна поява на вредата, различно от изложеното в съображения 123-127 по-горе.
(142)
Също така няколко заинтересовани страни възразиха, че дългият срок на действие на мерките е неоправдан, и призоваха за изтичането на този срок. В това отношение трябва да се припомни, че това е първото преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките във връзка с настоящия продуктов обхват. Мерките по отношение този продуктов обхват са в сила едва от 2006 г., което не може да се разглежда като неоправдано голяма продължителност. Действително, в периода между 1997 г. и 2004 г. са били в сила мерки по отношение на вноса от Русия, и в периода между 2000 г. и 2004 г. - по отношение на вноса с произход от Хърватия и Украйна, но посочените мерки са засягали много по-ограничен продуктов обхват. Във всеки случай, тъй като при настоящото разследване беше констатирано, че условията по член 11, параграф 2 от основния регламент са изпълнени по отношение на продължаването на мерките, фактът, че мерките може да са били в сила в продължение на определен брой години, няма отношение към въпроса.
(143)
Накрая беше заявено, че вносът от Русия се третира различно от вноса от Беларус и Хърватия, което може да се счита за дискриминиращо. Това изявление не отразява действителността, тъй като ситуацията по отношение на тези държави е напълно различна. Жалбата относно вноса от Беларус беше оттеглена и впоследствие процедурата беше прекратена в съответствие с член 9, параграф 1 от основния регламент (20). След разгласяването не бяха представени никакви факти, които да показват, че такова прекратяване не би било в интерес на Съюза. По отношение на Хърватия, както бе посочено в съображения 63-65, производството в тази държава е преустановено.
(144)
Следователно може да се заключи, че получените коментари не са били от такова естество, което да доведе до промяна на изложените по-горе заключения.
(145)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на безшевни тръби с произход от Русия и Украйна, следва да бъдат запазени. Обратно на това, срокът на действие на мерките по отношение на вноса от Хърватия следва да бъде оставен да изтече,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (21), понастоящем класифицирани под кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 (22) (кодове по ТАРИК 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 и 7304599320) и с произход от Русия и Украйна.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
%
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant и Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Всички други дружества
35,8
A999
Украйна
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Всички други дружества
25,7
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
4. Прекратява се процедурата за преразглеждане по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглероден еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ, понастоящем класифицирани под кодове по КН: ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 и с произход от Хърватия.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 26 юни 2012 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 585/2012 AL CONSILIULUI
din 26 iunie 2012
de instituire a unei taxe antidumping la importurile anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel, originare din Rusia și Ucraina, în urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, și de încheiere a procedurii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor privind importurile anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel, originare din Croația
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatele (2) și (4) și articolul 11 alineatul (2),
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană („Comisia”), după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Investigații anterioare și măsuri existente
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 2320/97 (2), Consiliul a instituit taxe antidumping la importurile anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel nealiat, originare, inter alia, din Rusia. Prin Decizia 2000/70/CE a Comisiei (3) a fost acceptat un angajament din partea unui exportator din Rusia. Prin Regulamentul (CE) nr. 348/2000 (4), Consiliul a instituit taxe antidumping la importurile anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel, originare din Croația și Ucraina. Prin Regulamentul (CE) nr. 1322/2004 al Consiliului (5) s-a decis ca măsurile în vigoare aplicabile importurilor, originare, inter alia, din Rusia, să nu mai fie aplicate, ca măsură de precauție față de comportamentul anticoncurențial al anumitor producători din Uniune în trecut (a se vedea considerentul 9 din regulamentul menționat anterior).
(2)
În urma unei reexaminări efectuate în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, prin Regulamentul (CE) nr. 258/2005 (6), Consiliul a modificat măsurile definitive impuse prin Regulamentul (CE) nr. 348/2000, a abrogat posibilitatea de scutire de taxe prevăzută la articolul 2 din respectivul regulament și a impus o taxă antidumping de 38,8 % la importurile originare din Croația și o taxă antidumping de 64,1 % la importurile originare din Ucraina, cu excepția importurilor de la Dnepropetrovsk Tube Works (denumită în continuare „DTW”), pentru care se aplica o taxă antidumping de 51,9 %.
(3)
Prin Decizia 2005/133/CE (7), Comisia a suspendat parțial măsurile definitive privind Croația și Ucraina, pentru o perioadă de nouă luni, din 18 februarie 2005. Această extindere parțială a fost prelungită pentru o perioadă suplimentară de un an prin Regulamentul (CE) nr. 1866/2005 al Consiliului (8).
(4)
Prin Regulamentul (CE) nr. 954/2006 (9), Consiliul a instituit taxe antidumping definitive la importurile anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, originare, inter alia, din Croația, Rusia și Ucraina, a abrogat Regulamentele (CE) nr. 2320/97 și (CE) nr. 348/2000, a încheiat reexaminarea intermediară și reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor a taxelor antidumping aplicabile importurilor anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel nealiat, originare, inter alia, din Rusia și a încheiat reexaminările intermediare ale taxelor antidumping aplicabile importurilor anumitor țevi și tuburi fără sudură, din fier sau din oțel nealiat, originare, inter alia, din Croația, Rusia și Ucraina („ancheta finală”).
(5)
Prin urmare, măsurile în vigoare sunt cele stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 954/2006, adică 29,8 % pentru importurile din Croația, 35,8 % pentru importurile din Rusia, cu excepția societăților Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant și Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant și OAO Seversky Tube Works (27,2 %), și 25,7 % pentru importurile din Ucraina, cu excepția societăților OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube și OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Cu privire la CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube și OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), se reamintește faptul că denumirea societăților lor s-a modificat în februarie 2007 în CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube și, respectiv, OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). Ulterior, CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube și-a încetat funcționarea ca entitate juridică și toate drepturile și obligațiile patrimoniale și extrapatrimoniale au fost preluate de LLC Interpipe Niko Tube, înființată în decembrie 2007.
(7)
În conformitate cu articolul 266 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, nivelul taxei antidumping aplicabil grupului Interpipe a fost recalculat pe baza hotărârii Curții Europene de Justiție (CEJ) din 12 februarie 2012 (11). Taxa aflată în vigoare pentru acest grup este de 17,7 %, astfel cum s-a stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 540/2012 al Consiliului (12) privind punerea în aplicare a respectivei hotărâri a CEJ.
1.2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(8)
La 28 iunie 2011, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (denumit în continuare „avizul de deschidere”) (13), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurii antidumping aplicabile importurilor anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel, originare din Croația, Rusia și Ucraina, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(9)
Reexaminarea a fost deschisă în urma unei cereri justificate în mod corespunzător, depuse la 29 martie 2011 de Comitetul de protecție a industriei tuburilor din oțel fără sudură al Uniunii Europene (denumit în continuare „solicitantul”) în numele producătorilor care reprezintă o mare parte, în cazul de față peste 50 %, din producția totală a Uniunii de anumite tuburi și țevi fără sudură. Cererea s-a bazat pe motivul că expirarea măsurilor ar determina, probabil, continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.
(10)
Ca urmare a reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor menționate mai sus, Comisia a inițiat, în paralel, două reexaminări parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază privind importurile anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel, originare din Ucraina și Rusia (14). Aceste reexaminări parțiale au fost solicitate de un grup de producători-exportatori din Ucraina, societatea Interpipe Group și, respectiv, de un grup de producători-exportatori din Rusia, societatea TMK Group. Ambele reexaminări s-au limitat la evaluarea dumpingului doar în ceea ce privește solicitanții.
1.3. Ancheta
(11)
Comisia a informat în mod oficial producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii cunoscuți și asociațiile lor, reprezentanții țărilor exportatoare, solicitantul și producătorii din Uniune menționați în cerere cu privire la deschiderea reexaminării. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și prezenta punctul de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(12)
Având în vedere numărul mare al producătorilor-exportatori din Rusia și Ucraina, al producătorilor din Uniune și al importatorilor implicați în anchetă, în avizul de deschidere, inițial, s-a avut în vedere eșantionarea în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, părților menționate anterior li s-a solicitat să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea procedurii și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.
(13)
Dat fiind că doar un producător-exportator din Rusia și doar un producător-exportator din Ucraina au furnizat informațiile solicitate în avizul de deschidere și și-au exprimat dorința de a coopera în continuare cu Comisia, s-a decis să nu se aplice eșantionarea în cazul producătorilor-exportatori din Rusia și Ucraina, dar să se trimită un chestionar producătorilor respectivi. Ulterior, producătorul-exportator din Rusia care a furnizat informațiile solicitate în avizul de deschidere a decis să nu continue colaborarea prin trimiterea unui răspuns la chestionarul destinat producătorului-exportator din Rusia.
(14)
Nouăsprezece producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate pentru selectarea unui eșantion și și-au exprimat dorința de a coopera cu Comisia. Pe baza informațiilor primite din partea producătorilor din Uniune, Comisia a selectat, în mod provizoriu, înainte de deschidere, un eșantion de patru producători, care au fost considerați reprezentativi pentru industria Uniunii în ceea ce privește volumul de producție și vânzările produsului similar în Uniune. În urma observațiilor primite privind oportunitatea acestei alegeri în termen de 15 zile de la deschidere, Comisia a înlocuit unul dintre producătorii selectați în mod provizoriu cu un alt producător.
(15)
Patru importatori au furnizat informațiile solicitate în avizul de deschidere și și-au exprimat dorința de a coopera cu Comisia. Prin urmare, Comisia a decis să nu aplice eșantionarea, ci să trimită un chestionar importatorilor respectivi.
(16)
Prin urmare, au fost trimise chestionare celor patru producători din Uniune incluși în eșantion, celor patru importatori și tuturor producătorilor-exportatori din cele trei țări în cauză care s-au prezentat.
(17)
Niciunul dintre producătorii-exportatori din Rusia nu a prezentat răspunsuri la chestionar. Prin urmare, se consideră că niciun producător-exportator din Rusia nu a cooperat în cadrul anchetei.
(18)
Un grup de producători-exportatori din Ucraina a trimis un răspuns la chestionar.
(19)
Un producător-exportator din Croația a trimis un răspuns la chestionar.
(20)
Au mai fost primite răspunsuri la chestionare de la cei patru producători din Uniune incluși în eșantion, de la trei importatori și de la un utilizator.
(21)
Comisia a solicitat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului rezultat și, pe de altă parte, interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
producători din Uniune:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Republica Cehă;
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Italia și societatea sa afiliată TGS UK, Aberdeen, Regatul Unit;
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Spania și societatea sa afiliată Almesa, Barcelona, Spania;
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Germania;
(b)
producător-exportator din Croația:
-
CMC Sisak d.o.o.;
(c)
producător-exportator din Ucraina:
-
Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ucraina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ucraina) și societățile comerciale afiliate LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Ucraina și Interpipe Europe SA, Lugano, Elveția);
(d)
importatori/utilizatori:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Italia;
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Italia.
(22)
Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2010 și 31 martie 2011 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(23)
Produsul în cauză este același cu cel din ancheta inițială care a dus la instituirea măsurilor în prezent în vigoare, și anume tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel („tuburi și țevi obținute fără sudură”), având o secțiune circulară, diametrul extern de maximum 406,4 mm și o valoare de echivalent carbon mai mică sau egală cu 0,86, în conformitate cu formula și analizele chimice ale Institutului Internațional de Sudură (IIS) (15), încadrate în prezent la codurile NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 și ex 7304 59 93 și originare din Croația, Rusia și Ucraina („produsul în cauză”).
(24)
Produsul în cauză este utilizat într-o mare varietate de aplicații, precum pentru conducte pentru transportul lichidelor, în construcții pentru piloni, pentru utilizări mecanice, țevi de gaz, țevi pentru boilere și în industria petrolieră pentru tuburi de sondare („tuburi OCTG” - oil country tubular goods) utilizate pentru forare, extracție și tubare.
(25)
Tuburile și țevile obținute fără sudură pot fi livrate utilizatorului în diferite forme. De exemplu, pot fi galvanizate, filetate sau semifinite (fără tratament termic), pot avea extremități speciale sau secțiuni diferite, pot fi tăiate la dimensiune sau nu. Nu există o dimensiune standard generalizată, ceea ce explică faptul că majoritatea tuburilor și țevilor obținute fără sudură sunt fabricate în conformitate cu cerințele clientului. Tuburile și țevile obținute fără sudură sunt racordate între ele, în mod normal, prin sudură. Totuși, în anumite cazuri speciale, pot fi conectate prin propriile fileturi sau pot fi utilizate singure, rămânând însă sudabile. Ancheta a arătat că toate tuburile și țevile obținute fără sudură prezintă aceleași caracteristici fizice, chimice și termice și au aceleași utilizări de bază.
2.2. Produsul similar
(26)
Astfel cum s-a stabilit în ancheta anterioară, precum și în ancheta finală, această anchetă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a confirmat că produsul exportat către Uniune din Croația, Rusia și Ucraina, produsul fabricat și vândut pe piețele interne din Croația, Rusia și Ucraina și produsul fabricat și vândut în cadrul Uniunii de producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări finale și sunt, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. DUMPINGUL
(27)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat probabilitatea ca dumpingul să continue sau să reapară după eventuala expirare a măsurilor în vigoare.
3.1. Observații preliminare
(28)
În cursul PAR, volumul total, înregistrat de Eurostat, al importurilor de tuburi și țevi, obținute fără sudură, din Croația, Rusia și Ucraina s-a ridicat la 42 723 de tone, ceea ce reprezintă 2,5 % din cota de piață a Uniunii.
(29)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (9) din regulamentul de bază, atunci când circumstanțele nu s-au schimbat și au fost disponibile informații, a fost utilizată aceeași metodologie ca în ancheta finală. În cazul lipsei cooperării, precum în cazul Rusiei, a trebuit să se utilizeze datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În ceea ce privește Croația și Ucraina, au fost utilizate informațiile furnizate de societățile care au cooperat, precum și informațiile publice disponibile.
3.2. Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR
3.2.1. Metodologia generală
(30)
Metodologia generală descrisă în continuare a fost aplicată tuturor producătorilor care au cooperat din Croația și din Ucraina. Constatările referitoare la dumping pentru fiecare țară în cauză nu descriu, prin urmare, decât situația specifică a fiecărei țari exportatoare. Cu privire la Rusia, în absența cooperării din partea oricăruia dintre producătorii-exportatori ruși existenți, analiza globală, inclusiv calcularea dumpingului, se bazează pe cele mai bune date disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
3.2.2. Valoarea normală
(31)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat mai întâi pentru fiecare producător care a cooperat dacă volumul total al vânzărilor interne ale produsului similar către clienți independenți a fost reprezentativ în comparație cu volumul său total al vânzărilor la export către Uniune, adică dacă volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune.
(32)
Pentru fiecare tip de produs vândut de către un producător-exportator pe piața sa internă și despre care s-a constatat că este direct comparabil cu tipul de produs vândut la export către Uniune, s-a stabilit dacă vânzările interne sunt suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate ca fiind suficient de reprezentative atunci când, în cursul PAR, volumul total al vânzărilor interne ale acestui tip de produs realizate de către producătorul-exportator în cauză către clienții independenți a reprezentat cel puțin 5 % din volumul său total de vânzări ale tipului de produs comparabil exportat către Uniune.
(33)
S-a examinat, de asemenea, dacă vânzările interne ale fiecărui tip de produs ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări interne către clienți independenți de pe piața internă care erau profitabile pentru fiecare tip de produs în cauză exportat pe durata PAR.
(34)
Pentru tipurile de produs ale căror vânzări (ca volum) pe piața internă a tipului de produs respectiv s-au realizat, în proporție de peste 80 %, la prețuri care erau superioare costului și al căror preț de vânzare mediu ponderat pentru acel tip a fost mai mare sau egal cu costul unitar de producție, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, a fost determinată ca fiind media ponderată a prețurilor interne reale ale tuturor vânzărilor tipului de produs în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile.
(35)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul unitar de producție, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale acelui tip, în cursul PAR.
(36)
Atunci când nu au fost realizate vânzări interne ale unui anumit tip de produs și când vânzările interne au fost insuficiente pentru tipuri de produs, valoarea normală a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(37)
În momentul stabilirii valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, sumele corespunzătoare costurilor legate de vânzări, cheltuielilor generale și administrative, precum și profiturilor s-au bazat, în conformitate cu partea introductivă a articolului 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, pe datele efective privind producția și vânzările de produs similar, în cursul unor operațiuni comerciale normale, ale producătorului-exportator sau pe datele disponibile.
3.2.3. Prețul de export
(38)
În toate cazurile în care produsul în cauză a fost exportat către clienți independenți din Uniune, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.
3.2.4. Comparație
(39)
Valoarea normală și prețul de export ale producătorilor-exportatori din grupul societăților care au cooperat au fost comparate pe o bază franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
3.2.5. Marja de dumping pentru producătorii-exportatori care au cooperat
(40)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat pe tip de produs, pe o bază franco fabrică, pentru fiecare dintre societățile care au cooperat.
3.3. Croația
(41)
În cursul PAR, volumul total al importurilor de tuburi și țevi obținute fără sudură realizate de CMC Sisak, care este singurul producător-exportator de tuburi și țevi obținute fără sudură din Croația, a reprezentat mai puțin de 1 % din consumul total din Uniune.
3.3.1. Valoarea normală
(42)
Ancheta a stabilit că, în timp ce vânzările de pe piața internă ale produsului în cauză au fost reprezentative în conformitate cu considerentele 30 și 31 de mai sus, nu au existat vânzări în cadrul operațiunilor comerciale normale. În consecință, valoarea normală pentru producătorul care a cooperat a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(43)
Ca urmare, valoarea normală a fost stabilită pe baza costului de producție la care s-a adăugat o sumă rezonabilă pentru profit și pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, bazate pe datele disponibile.
3.3.2. Prețul de export
(44)
Producătorul care a cooperat a exportat produsul în cauză fie direct, fie prin intermediul societății sale comerciale afiliate din Elveția către clienți independenți din Uniune. Prin urmare, prețurile de export au fost stabilite în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite de către primul client independent din Uniune.
3.3.3. Comparație
(45)
Comparația între valoarea normală construită și prețul de export s-a efectuat pe o bază franco fabrică.
(46)
Pentru a se asigura o comparație echitabilă, la același nivel comercial, s-a ținut seama de diferențele despre care s-a constatat că afectează comparabilitatea prețurilor. Au fost efectuate ajustări, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, în ceea ce privește costurile de transport, rabaturile și reducerile de prețuri, comisioanele și costurile de credit.
3.3.4. Marja de dumping
(47)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping s-a stabilit pe baza unei comparații între media ponderată a valorii normale construite și media ponderată a prețului de export către Uniune. Comparația a indicat existența unui dumping semnificativ de peste 60 % în cursul PAR.
3.4. Rusia
(48)
În cursul PAR, conform înregistrărilor Eurostat, volumul total al importurilor de tuburi și țevi obținute fără sudură din Rusia a fost de 10 785 de milioane de tone, reprezentând 1 % din cota de piață a Uniunii.
3.4.1. Valoarea normală
(49)
Astfel cum s-a menționat anterior, în absența cooperării din partea producătorilor-exportatori din Rusia, a trebuit să se recurgă la datele disponibile pentru a se stabili dacă dumpingul a existat în cursul PAR. În conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază și în absența unor informații obținute prin chestionar, valoarea normală a fost calculată pe baza informațiilor din cererea de reexaminare și din publicațiile periodice Metal Expert privind calitatea cea mai elementară a tuburilor obținute fără sudură prelucrate la cald.
(50)
În ceea ce privește prețurile gazului în Rusia, s-a constatat că o ajustare a trebuit să fie făcută în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, atunci când măsurile au fost instituite în ancheta finală (16). Cu toate acestea, în cadrul prezentei anchete, valoarea normală a fost obținută fără a se lua în considerare dacă a fost necesară o ajustare a costurilor de gaz suportate de producătorii-exportatori ruși, în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. Acest lucru s-a datorat faptului că, astfel cum se arată în considerentul 53, utilizarea unui cost de producție neajustat demonstrează cu claritate că a existat dumping în cursul PAR. În consecință, ținând cont că scopul unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping este de a determina dacă există vreo probabilitate ca dumpingul să continue sau să reapară în situația în care măsurile ar fi abrogate pentru a determina dacă măsurile în vigoare în prezent ar trebui menținute sau abrogate, s-a considerat că nu a fost necesar să se examineze dacă ajustarea în temeiul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază a fost justificată în acest caz.
3.4.2. Prețul de export
(51)
Prețul de export mediu a fost calculat pe baza valorii CIF obținute de la Eurostat pentru tipurile corespunzătoare de tuburi obținute fără sudură, prelucrate la cald.
3.4.3. Comparație
(52)
În absența unor date verificate furnizate prin chestionar, comparația între valoarea normală și prețul de export a fost făcută pe baza informațiilor incluse în cerere în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
3.4.4. Marja de dumping
(53)
În conformitate cu articolul 18 alineatul (5) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie calculată și media ponderată a prețului de export către Uniune, pe tip de produs. Această comparație a demonstrat existența unui dumping de 38,4 %, valoare mai ridicată decât marja de 35,8 % constatată în cadrul anchetei finale.
3.5. Ucraina
(54)
Dintre cei trei producători-exportatori cunoscuți din Ucraina, doar un grup de producători-exportatori a cooperat cu Comisia în prezenta anchetă de reexaminare, societatea Interpipe Group. Acest producător-exportator a reprezentat aproximativ 70 % din producția totală de tuburi și țevi obținute fără sudură a Ucrainei și mai mult de 80 % din exporturile totale ale Ucrainei pentru Uniune. În cursul PAR, exporturile din Ucraina către Uniune în raport cu consumul din Uniune s-au ridicat la mai puțin de 2 %.
3.5.1. Valoarea normală
(55)
Ancheta a stabilit că vânzările interne ale produsului similar sunt reprezentative, în conformitate cu considerentele 31-33 de mai sus. În consecință, valoarea normală a fost stabilită în conformitate cu considerentele 34-37 de mai sus.
(56)
În ceea ce privește prețurile energiei în Ucraina, s-a constatat că a trebuit să fie făcută o ajustare în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, atunci când au fost instituite măsurile în ancheta finală (17). Cu toate acestea, în cadrul prezentei anchete, valoarea normală a fost obținută fără a se lua în considerare dacă a fost necesară o ajustare a costurilor energiei suportate de producătorii-exportatori ucrainieni, în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. Acest lucru s-a datorat faptului că, astfel cum se arată în considerentul 61 de mai jos, utilizarea unui cost de producție neajustat demonstrează cu claritate că a existat dumping în cursul PAR. În consecință, ținând cont că scopul unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping este de a determina dacă ar exista o probabilitate ca dumpingul să continue sau să reapară în situația în care măsurile ar fi abrogate pentru a determina dacă măsurile în vigoare în prezent ar fi menținute sau abrogate, s-a considerat că nu a fost necesar să se examineze dacă ajustarea în temeiul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază a fost justificată în acest caz.
3.5.2. Prețul de export
(57)
Societatea Interpipe group a exportat produsul în cauză prin intermediul societății sale comerciale afiliate, cu sediul în Elveția, direct către clienți independenți din Uniune. Prin urmare, prețurile de export s-au stabilit în conformitate cu considerentul 38.
3.5.3. Comparație
(58)
Valoarea normală și prețul de export al Interpipe group au fost comparate în conformitate cu considerentul 39. Pe această bază, au fost făcute ajustări cu privire la costurile de transport, asigurări, manipulare, încărcare, costuri auxiliare, costuri de credit și comisioane, în cazul în care acestea erau aplicabile și justificate.
3.5.4. Marja de dumping
(59)
Marja de dumping a fost calculată în conformitate cu considerentul 40.
(60)
La fel ca în ancheta finală și în conformitate cu practica obișnuită a instituțiilor, s-a calculat o singură marjă de dumping pentru întregul grup. În metoda utilizată în acest scop, suma aferentă marjei de dumping a fost calculată pentru fiecare producător-exportator în parte, înainte de a determina o rată medie ponderată de dumping pentru întregul grup, în ansamblu. Trebuie remarcat faptul că această metodologie a fost diferită de metodologia utilizată în ancheta finală, în care calcularea dumpingului a fost efectuată prin reunirea producției, rentabilității și a vânzărilor în Uniune realizate de entitățile producătoare. Modificarea circumstanțelor care justifică prezenta modificare a metodologiei se datorează unei schimbări în structura corporativă a grupului care permite identificarea producătorului în cadrul grupului în ceea ce privește vânzările și producția.
(61)
Comparația a arătat existența unui dumping de peste 10 % pentru grupul de producători-exportatori care au cooperat și care au exportat către Uniune în cursul PAR.
4. PROBABILITATEA DE CONTINUARE A DUMPINGULUI
4.1. Observații preliminare
(62)
Din considerațiile de mai sus rezultă că dumpingul a continuat să fie prezent în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, probabilitatea continuării dumpingului în cazul în care ar fi permisă expirarea acestor măsuri este examinată în continuare.
4.1.1. Croația
(63)
Astfel cum este menționat mai sus în considerentul 46, o marjă de dumping semnificativă a fost constatată în perioada anchetei de reexaminare. Cu toate acestea, deținătorul producătorului-exportator a decis ulterior să cesioneze societatea și, ca urmare, producătorul-exportator a încetat să accepte noi comenzi în toamna anului 2011 și și-a încetat întreaga producție de tuburi și țevi obținute fără sudură până la sfârșitul anului 2011. În consecință, începând cu 2012 nu mai există o producție de tuburi și țevi obținute fără sudură în Croația și exporturile efectuate în cursul perioadei ulterioare PAR au fost în cantități foarte limitate.
(64)
Ancheta a arătat că nu sunt deținute stocuri considerabile de către societatea care a produs la comandă. Într-adevăr, dată fiind varietatea mare de țevi și costurile ridicate, nu pot fi realizate beneficii economice prin deținerea de stocuri masive.
(65)
Având în vedere considerațiile de mai sus și luând în considerare faptul că procesul de vânzare a societății este încă în curs, continuarea unui dumping al tuburilor și țevilor obținute fără sudură originare din Croația este foarte puțin probabilă pe un termen scurt până la mediu.
4.1.2. Rusia
4.1.2.1. Observații preliminare
(66)
Pe lângă analiza existenței dumpingului în cursul PAR, s-a efectuat și o examinare a probabilității de continuare a dumpingului.
(67)
În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: volumul și prețurile importurilor din Rusia care au făcut obiectul unui dumping, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din Rusia, atractivitatea pieței Uniunii și a altor piețe terțe.
4.1.2.2. Volumul și prețurile importurilor din Rusia care au făcut obiectul unui dumping
(68)
După instituirea măsurilor definitive în iunie 2006 și revizuirea lor în august 2008 prin Regulamentul (CE) Nr. 812/2008 al Consiliului (18), importurile declarate ca fiind originare din Rusia au scăzut în mod constant și au rămas la un nivel scăzut până la sfârșitul PAR.
(69)
În aceeași perioadă, prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping originare din Rusia au rămas relativ scăzute.
4.1.2.3. Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din Rusia
(70)
În ceea ce privește capacitatea totală de producție de tuburi și țevi obținute fără sudură din Rusia și în absența unor date verificate, mai multe surse de informații disponibile în mod public indică o capacitate de producție care depășește cu mult cererea de pe piața internă.
(71)
Deși cota de piață a Rusiei în Uniune nu depășește cu mult 1 %, capacitatea instalată estimată a Rusiei este de aproape 4 milioane de tone pe an. Industria din Rusia funcționează la un nivel de doar aproximativ 70 % din capacitatea sa de producție. Prin deducerea consumului cunoscut de pe piața internă și a volumelor de export către alte piețe, în funcție de statisticile de export rusești, există o capacitate neutilizată actuală care depășește 1 milion de tone pe an, reprezentând aproape 65 % din consumul Uniunii. În ciuda acestei capacități excedentare din prezent și pe baza informațiilor furnizate de reclamant, care nu au fost contestate de părțile interesate, s-a constatat că prezenta capacitate a Rusiei poate crește și mai mult în următorii ani. Un producător-exportator din Rusia a susținut că a funcționat la un nivel mai mare al capacității și că nu a avut intenția de a-și extinde capacitatea de producție în viitorul apropiat. Producătorul-exportator în cauză a afirmat, de asemenea, că, potrivit unei publicații comerciale reputate, ratele de utilizare a capacității în industria de tuburi și țevi obținute fără sudură din Rusia erau „ridicate”, iar volumul de producție a produsului în cauză în Rusia a fost în concordanță cu consumul de pe piața internă. Cu toate acestea, informațiile respective furnizate de societate nu erau disponibile în dosar, deoarece societatea a decis să nu coopereze, și nu au putut fi verificate. În plus, termenul „ridicat” nu a fost cuantificat în respectiva publicație și nu a permis constatarea în această privință. Prin urmare, observațiile referitoare la nivelurile de producție și consum din Rusia ale produsului în cauză nu a avut efecte devalorizante privind existența unei capacități neutilizate semnificative în Russia. Ar trebui observat faptul că estimarea capacității instalate, de aproape 4 milioane de tone pe an, nu a fost contestată după dezvăluirea constatărilor anchetei către toate părțile interesate.
4.1.2.4. Atractivitatea pieței Uniunii și a altor piețe din țări terțe
(72)
Astfel cum s-a menționat mai sus, există o importantă supracapacitate de producție pe piața internă din Rusia, ceea ce sugerează o nevoie puternică și naturală de a găsi piețe alternative pentru a absorbi acest surplus de capacitate de producție.
(73)
Piața Uniunii este una dintre cele mai mari piețe din lume și continuă să crească. Având în vedere informațiile colectate în cursul anchetei, este evident, de asemenea, că societățile ruse s-au arătat foarte interesate să își dezvolte prezența pe una dintre cele mai mari piețe din lume și să își mențină o cotă de piață semnificativă pe piața Uniunii. Un producător-exportator din Rusia a susținut faptul că informațiile prezentate astfel cum s-a solicitat în avizul de deschidere ar fi trebuit să fie baza constatărilor referitoare la existența dumpingului și la probabilitatea de reapariție a dumpingului și a prejudiciului, în locul folosirii celor mai bune date disponibile. Cu toate acestea, atunci când acest producător-exportator din Rusia a ales să nu mai coopereze, a precizat că, datorită proceselor de restructurare internă, completarea chestionarului, care ar include informațiile transmise după deschidere, nu a putut fi utilizată pentru a stabili dacă există, în cazul său, probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului sau dacă circumstanțele s-au modificat într-atât încât să justifice reexaminarea nivelului măsurilor. Prin urmare, s-a considerat că aceste informații nu au putut fi utilizate.
4.1.2.5. Constatare privind probabilitatea continuării dumpingului
(74)
Ținând cont de constatările descrise mai sus, se poate constata că dumpingul continuă să afecteze importurile din Rusia și că este foarte probabil ca aceste practici să continue. Având în vedere capacitățile de producție neutilizate actuale și potențial viitoare din Rusia și faptul că piața Uniunii este una dintre cele mai mari piețe din lume, cu un nivel atractiv al prețurilor, se poate constata că este foarte probabil ca exportatorii ruși să-și mărească în continuare exporturile către Uniune la prețuri de dumping, în cazul în care măsurile antidumping vor expira.
4.1.3. Ucraina
4.1.3.1. Observații preliminare
(75)
În afară de analiza existenței unui dumping în cursul PAR (a se vedea considerentele 54-61 de mai sus), s-a efectuat o examinare a probabilității de continuare a dumpingului.
(76)
În acest sens au fost analizate următoarele elemente: volumul și prețurile importurilor din Ucraina care au făcut obiectul unui dumping, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din Ucraina și atractivitatea pieței Uniunii și a altor piețe terțe.
4.1.3.2. Volumul și prețurile importurilor din Ucraina care au făcut obiectul unui dumping
(77)
După instituirea măsurilor definitive în iunie 2006, importurile din Ucraina au scăzut în mod semnificativ și au rămas la un nivel relativ scăzut, cu o cotă de piață a Uniunii mai mică de 2 %. În aceeași perioadă, prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping originare din Ucraina au rămas relativ scăzute. În plus, prețurile medii de vânzare către alte piețe de export decât Uniunea, unde nu se aplică taxe antidumping, s-au aflat la un nivel similar sau chiar inferior față de prețurile de vânzare către Uniune.
4.1.3.3. Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din Ucraina
(78)
Pe baza informațiilor accesibile publicului, există trei producători ucraineni principali de tuburi și țevi obținute fără sudură, cu o capacitate de producție totală estimată la aproximativ 1,5 milioane tone pe an sau aproximativ egală cu consumul total al Uniunii.
(79)
Deși cota de piață a Ucrainei în Uniune este puțin sub 2 %, capacitatea de producție neutilizată estimată din Ucraina este de 50 % sau de 750 000 de tone pe an, ceea ce reprezintă aproape jumătate din consumul din Uniune.
4.1.3.4. Atractivitatea pieței Uniunii și a altor piețe terțe
(80)
Ancheta a confirmat că toți cei trei producători ucraineni principali de tuburi și țevi obținute fără sudură exportă produsul în cauză către Uniune. Ancheta a mai stabilit că partea care a cooperat exportă către Uniune la prețuri de dumping. Informațiile accesibile publicului arată, de asemenea, faptul că ceilalți producători ucraineni principali exportă tuburi și țevi obținute fără sudură către Uniune la prețuri mai mici decât cele ale societății care a cooperat.
4.1.3.5. Constatare privind probabilitatea continuării dumpingului
(81)
Având în vedere faptul că importurile din Ucraina fac obiectul unui dumping în continuare și că vânzările la export către alte piețe de export decât Uniunea Europeană sunt efectuate la prețuri similare sau chiar mai reduse decât prețurile la nivelul Uniunii și ținând seama de capacitatea de producție neutilizată semnificativă din Ucraina și de faptul că piața Uniunii este una dintre cele mai mari piețe din lume, se poate constata că este foarte probabil ca exportatorii ucraineni să-și mărească în continuare exporturile către Uniune la prețuri de dumping, în cazul în care măsurile antidumping vor expira.
4.2. Constatare
(82)
Având în vedere considerațiile anterioare, se constată că există un risc important și real de continuare a dumpingului cu privire la tuburile și țevile obținute fără sudură, originare din Ucraina și Rusia, în cazul în care măsurile existente expiră. Pe de altă parte, circumstanțele speciale care au fost constatate cu privire la Croația duc la constatarea că nu există riscul continuării dumpingului în cazul expirării măsurilor antidumping în vigoare cu privire la importurile de tuburi și țevi obținute fără sudură, originare din Croația.
5. PRODUCȚIA DIN UNIUNE ȘI INDUSTRIA DIN UNIUNE
(83)
Pe teritoriul Uniunii, tuburile și țevile obținute fără sudură sunt fabricate de către circa 19 producători/grupuri de producători, care constituie industria Uniunii în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(84)
Astfel cum se arată în considerentul 14, a fost selectat un eșantion de patru producători/grupuri de producători din rândul următorilor 19 producători ai Uniunii care au prezentat informațiile solicitate:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Republica Cehă;
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., România;
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Germania;
-
Huta Batory, Polonia;
-
Ovako Steel AB, Suedia;
-
Productos Tubulares S.A., Spania;
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Germania;
-
Rurexpol Sp. z o.o., Polonia;
-
Silcotub, România;
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Italia;
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Spania;
-
TMK Artrom, România;
-
Valcovny Trub Chomutov, Republica Cehă;
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Franța;
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Republica Cehă;
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Germania;
-
V & M, Franța;
-
Voest Alpine Tubulars, Austria;
-
Železiarne Podbrezová, Republica Slovacă.
(85)
Se observă că cei patru producători ai Uniunii incluși în eșantion reprezentau 30 % din producția totală a Uniunii în cursul PAR și 35 % din vânzările totale de pe piața Uniunii, pe când cei 19 producători din Uniune menționați mai sus reprezentau 100 % din producția totală a Uniunii în cursul PAR, valoare considerată a fi reprezentativă pentru întreaga producție a Uniunii.
6. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
6.1. Consumul de pe piața Uniunii
(86)
Consumul din Uniune s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii și pe baza datelor furnizate de Eurostat pentru toate importurile UE.
(87)
Pe baza acestor date, s-a constatat că consumul din Uniune a scăzut cu 34 %, de la 2 597 110 tone la 1 724 743 tone, între 2008 și PAR. Consumul a fost foarte ridicat în 2008, ceea ce poate fi explicat prin faptul că prețurile ridicate ale petrolului și gazului din 2008 au încurajat investițiile în aceste sectoare și, prin urmare, au determinat creșterea cererii. Scăderea a avut loc pe deplin în 2009, când consumul a scăzut cu aproape 50 %. După 2009, consumul a început să crească din nou, o tendință care a continuat până la PAR.
2008
2009
2010
PAR
Consumul din Uniune (în tone)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Indice
100
52
62
66
6.2. Importurile originare din țările în cauză
6.2.1. Cumularea
(88)
În cadrul anchetelor anterioare, importurile de tuburi și țevi obținute fără sudură, originare din Croația, Rusia și Ucraina au fost evaluate cumulat, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază. S-a examinat și dacă o evaluare cumulativă este de asemenea relevantă pentru ancheta actuală.
(89)
În acest sens, s-a constatat că marja de dumping stabilită în raport cu importurile din fiecare țară era superioară nivelului de minimis. În ceea ce privește cantitățile, s-a efectuat o analiză prospectivă a volumelor de export probabile pentru fiecare țară, în cazul abrogării măsurilor. Aceasta a arătat că, în cazul abrogării măsurilor, importurile din Rusia și Ucraina, spre deosebire de cele din Croația, ar crește, probabil, la niveluri considerabil superioare celor atinse în cursul PAR și ar depăși, cu siguranță, pragul de minimis. În ceea ce privește Croația, s-a constatat că importurile către Uniunea Europeană au fost neglijabile în cursul perioadei luate în considerare, iar producția a încetat complet după PAR. Prin urmare, nu este foarte probabil ca, pe termen scurt, această situație să se modifice.
(90)
Având în vedere faptul că volumul importurilor care fac obiectul unui dumping din Croația în cursul PAR a fost neglijabil și faptul că nu este probabil ca acesta să crească din cauza motivelor explicate în considerentul 88 de mai sus, s-a considerat că criteriile prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază nu au fost îndeplinite în ceea ce privește importurile provenite din Croația.
(91)
În ceea ce privește importurile din cele trei țări în cauză, ancheta a constatat că tuburile și țevile obținute fără sudură, importate din aceste țări, au caracteristici tehnice și fizice de bază similare. De asemenea, diversele tipuri de tuburi și țevi obținute fără sudură importate erau substituibile tipurilor produse în Uniune și au fost comercializate în Uniune în toată această perioadă. Având în vedere aceste elemente, s-a considerat că tuburile și țevile obținute fără sudură importate, originare din țările în cauză, au concurat cu tuburile și țevile obținute fără sudură produse în Uniune.
(92)
Pe baza celor de mai sus, s-a considerat, în consecință, că criteriile prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază au fost îndeplinite cu privire la Rusia și Ucraina. În consecință, importurile din aceste două țări au fost examinate cumulat. Întrucât criteriile prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază, în special condițiile de concurență dintre produsele importate, nu au fost îndeplinite cu privire la Croația, importurile originare din această țară au fost examinate individual.
6.3. Importurile din Rusia și Ucraina
6.3.1. Volumul, cota de piață și prețul de import
(93)
Conform datelor Eurostat, volumul importurilor de produs în cauză originar din Rusia și Ucraina a scăzut cu 47 % în cursul perioadei luate în considerare. Mai precis, o scădere importantă cu 44 % a avut loc în 2009 și, de atunci, importurile au scăzut ușor de la 40 611 la 38 108 tone. Această evoluție trebuie să fie privită în contextul unui consum în scădere.
(94)
Cota de piață deținută de importurile din Rusia și Ucraina a scăzut de la 2,7 %, la 2,2 % în cursul perioadei luate în considerare.
(95)
În ceea ce privește prețurile medii ponderate ale importurilor de tuburi și țevi obținute fără sudură, acestea au scăzut cu 15 % în 2009 și apoi au crescut din nou pentru a atinge, în cursul PAR, același nivel ca în 2008. Această scădere și creștere ulterioară a urmat, în linii mari, tendința costului materiilor prime.
2008
2009
2010
PAR
Importuri (tone)
72 328
40 611
39 505
38 108
Indice
100
56
55
53
Cota de piață (%)
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Indice
100
111
93
88
Prețul importurilor
741,03
627,66
649,96
734,22
Indice
100
85
88
99
6.3.2. Subcotarea prețurilor
(96)
În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori ruși, a fost necesar ca subcotarea prețurilor privind importurile din Rusia să fie stabilită pe baza statisticilor referitoare la importuri, în funcție de codul NC, utilizându-se informațiile colectate pe baza articolului 14 alineatul (6) din regulamentul de bază. Subcotarea prețurilor privind importurile din Ucraina a fost stabilită utilizând prețurile de export practicate de producătorul-exportator ucrainean care a cooperat, fără taxa antidumping. Prețurile de vânzare relevante ale industriei Uniunii au fost prețurile practicate față de clienții independenți, ajustate, după caz, pe o bază franco fabrică. În cursul PAR, marja de subcotare pentru importurile de tuburi și țevi obținute fără sudură, originare din Rusia și Ucraina, a fost cuprinsă între 20,4 % și 55,4 % (fără taxa antidumping).
6.4. Importurile din Croația
6.4.1. Volumul, cota de piață și prețul importurilor din Croația
(97)
Conform datelor Eurostat, volumul importurilor de produs în cauză originar din Croația a crescut cu 133 % în cursul perioadei luate în considerare. Foarte puține importuri au fost realizate în 2008, apoi importurile au crescut până în 2010, iar în cursul PAR acestea au scăzut din nou. În ansamblu, nivelul importurilor din Croația a rămas foarte scăzut în cursul întregii perioade luate în considerare.
(98)
În perioada luată în considerare, cota de piață a importurilor din Croația a crescut de la 0,1 % la 0,3 %.
(99)
În ceea ce privește prețurile importurilor, acestea au scăzut constant, cu 23 % în cursul perioadei luate în considerare.
2008
2009
2010
PAR
Importuri
indice
100
153
251
233
Cota de piață (%)
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Prețul importurilor
indice
100
89
74
77
6.4.2. Subcotarea prețurilor
(100)
Subcotarea prețurilor a fost stabilită prin utilizarea prețurilor de export ale producătorului croat care a cooperat, fără taxa antidumping, și s-a constatat că este de 29,3 %. În lipsa unui alt producător-exportator din Croația, această constatare este valabilă și pentru întreaga țară.
6.5. Altă țară vizată de măsurile antidumping
(101)
Conform datelor Eurostat, volumul importurilor de tuburi și țevi obținute fără sudură originare din Republica Populară Chineză, astfel cum sunt definite la articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 926/2009 al Consiliului (19) a scăzut cu 80 % în perioada luată în considerare.
(102)
Cota de piață a importurilor din China a scăzut de la 20,5 % în 2008 la 3,1 % în cursul PAR.
7. SITUAȚIA ECONOMICĂ A INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(103)
În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune.
7.1. Observații preliminare
(104)
Având în vedere faptul că eșantionarea a fost utilizată cu privire la industria Uniunii, prejudiciul a fost evaluat atât pe baza informațiilor colectate la nivelul întregii industrii a Uniunii definite în considerentul 57, precum și pe baza informațiilor colectate la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(105)
În cazul în care se apelează la eșantionare, conform practicii constante, se examinează anumiți indicatori de prejudiciu (producție, capacități, productivitate, vânzări, cotă de piață, creștere și ocuparea forței de muncă) pentru industria Uniunii în ansamblu, în timp ce acei indicatori de prejudiciu legați de performanța societăților individuale, respectiv prețurile, costurile de producție, rentabilitatea, salariile, investițiile, randamentul investițiilor, fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital sunt examinați pe baza datelor colectate la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
7.2. Date privind industria Uniunii
(a) Producția
(106)
Producția industriei Uniunii a scăzut cu 16 % între 2008 și PAR, și anume de la 3 479 266 de tone la 2 917 325 de tone. Volumul producției a scăzut semnificativ cu 43 % în 2009, ca urmare a declinului activității economice mondiale. Ca urmare a îmbunătățirii cererii, acesta s-a redresat în 2010 și în cursul PAR și a crescut cu 27 % între 2009 și PAR, dar nu a mai atins nivelul din 2008. Volumul producției a urmat o tendință similară cu cea a consumului, dar a cunoscut o scădere mai redusă decât consumul pe piața Uniunii, drept consecință a cererii de pe piețele din afara UE.
Industria Uniunii
2008
2009
2010
PAR
Volumul producției (tone)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Indice
100
57
77
84
(b) Capacitatea și ratele de utilizare a capacității
(107)
Capacitatea de producție a rămas stabilă în cursul perioadei luate în considerare. Întrucât producția a scăzut cu 16 %, utilizarea capacității rezultată s-a redus de la 80 % în 2008 la 67 % în cursul PAR. Principala scădere de la 80 % la 45 % a avut totuși loc în 2009, ca urmare a diminuării volumului producției. În 2010 și în cursul PAR, gradul de utilizare a capacității a crescut constant.
Industria Uniunii
2008
2009
2010
PAR
Capacitate
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Indice
100
101
100
101
Utilizarea capacității
80 %
45 %
62 %
67 %
Indice
100
56
77
83
(c) Stocuri
(108)
În ceea ce privește stocurile, cea mai mare parte a producției este realizată pentru a răspunde unor comenzi. Prin urmare, în timp ce nivelul stocurilor producătorilor incluși în eșantion a scăzut semnificativ în 2009, dar a crescut cu o fluctuație ușoară în 2010 până la PAR aproape la nivelul din 2008, se consideră că, în acest caz, stocurile nu constituie un indicator relevant al prejudiciului.
Producători incluși în eșantion
2008
2009
2010
PAR
Stocuri finale (tone)
106 078
82 788
107 490
104 184
Indice
100
78
101
98
(d) Volumul vânzărilor
(109)
Vânzările realizate de industria Uniunii pe piața Uniunii au scăzut cu 21 % între 2008 și PAR. După ce a scăzut cu 42 % în 2009, volumul vânzărilor a crescut din nou cu 21 % până la PAR. Această evoluție corespunde evoluției consumului în cadrul Uniunii, care a scăzut cu 48 % în 2009, ca urmare a recesiunii economice, și a început să se redreseze ulterior.
Industria Uniunii
2008
2009
2010
PAR
Vânzări către clienți independenți din Uniune (tone)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Indice
100
58
73
79
(e) Cota de piață
(110)
Industria Uniunii a reușit să își crească cota de piață treptat, din 2008 până la PAR. Această creștere se datorează în principal măsurilor antidumping în vigoare împotriva importurilor din Republica Populară Chineză, începând cu anul 2009. Cota de piață de mai jos reprezintă cota din totalul vânzărilor industriei Uniunii, atât către clienți independenți, cât și către clienți de legătură din Uniune, ca procent din consumul Uniunii.
Industria Uniunii
2008
2009
2010
PAR
Cota de piață
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Indice
100
112
120
121
(f) Creșterea
(111)
Între 2008 și PAR, când consumul în cadrul Uniunii a scăzut cu 34 %, volumul vânzărilor realizate de industria Uniunii a scăzut cu doar 21 %. Industria Uniunii și-a majorat astfel cota de piață, în timp ce importurile din Rusia și Ucraina au pierdut 0,6 % în cursul aceleiași perioade.
(g) Ocuparea forței de muncă
(112)
Nivelul ocupării forței de muncă în industria Uniunii a scăzut cu 8 % între 2008 și PAR. Scăderea a început în 2009, a continuat în 2010, dar în cursul PAR a crescut din nou cu 11 % față de 2010. Aceasta indică faptul că industria Uniunii a fost în măsură să se adapteze noii situații de pe piață.
Industria Uniunii
2008
2009
2010
PAR
Ocuparea forței de muncă
14 456
13 131
12 073
13 368
Indice
100
91
84
92
(h) Productivitatea
(113)
Productivitatea forței de muncă a industriei Uniunii, măsurată ca producție per echivalent normă întreagă (denumit în continuare „ENI”) anual, a fost fluctuantă în perioada luată în considerare.
Industria Uniunii
2008
2009
2010
PAR
Productivitate (tone/angajat)
240,7
150,8
221,6
218,2
Indice
100
63
92
91
(i) Amploarea marjei de dumping
(114)
În ceea ce privește impactul amplorii marjei de dumping efective asupra industriei Uniunii, acesta nu poate fi considerat neglijabil, având în vedere volumul general al importurilor din țările în cauză.
7.3. Date privind producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion
(a) Prețuri de vânzare și factori care influențează prețurile de pe piața internă
(115)
Prețurile unitare de vânzare ale industriei Uniunii au scăzut cu 13 % între 2008 și PAR. Prețurile au crescut ușor în 2009, apoi au scăzut cu 17 % în 2010. În cursul PAR, prețurile au înregistrat o ușoară creștere în comparație cu 2010. Această evoluție a prețului este legată de faptul că 2008 a fost un an cu o cerere foarte ridicată și cu prețuri ridicate ale materiei prime, ceea ce a dus la o creștere a prețurilor de vânzare. Efectele acestei evoluții au putut fi încă resimțite în prima parte a anului 2009. Începând din a doua parte a anului 2009, cererea a scăzut semnificativ și prețurile au scăzut, urmând tendința de scădere a prețurilor materiilor prime. În cursul PAR, scăderea prețurilor pare să fi încetat.
Producători incluși în eșantion
2008
2009
2010
PAR
Preț unitar de vânzare mediu în UE (EUR/tonă)
1 286
1 300
1 086
1 115
Indice
100
101
84
87
(b) Salariile
(116)
Între 2008 și PAR, salariul mediu per ENI a scăzut cu 12 % în cursul perioadei luate în considerare. Cu toate acestea, nu se poate formula o constatare semnificativă.
(c) Investițiile și capacitatea de mobilizare a capitalului
(117)
Investițiile în industria tuburilor și țevilor obținute fără sudură au crescut cu 24 % în perioada luată în considerare. Investițiile au fost considerabile și s-au ridicat la peste 100 milioane EUR în cursul PAR. Industria tuburilor și țevilor obținute fără sudură este o industrie cu utilizare intensivă a capitalului, care necesită investiții semnificative în liniile de producție pentru a rămâne competitivă. Ancheta a arătat că investițiile au fost realizate în vederea menținerii capacității de producție la nivelul actual al acesteia, și nu în scopul creșterii volumului producției. S-a constatat, de asemenea, că producătorii din eșantion nu s-au confruntat cu dificultăți în mobilizarea capitalurilor în cursul perioadei luate în considerare.
Producători incluși în eșantion
2008
2009
2010
PAR
Investiții (1 000 EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Indice
100
110
122
124
(d) Rentabilitatea pe piața Uniunii
(118)
Deși rentabilitatea a scăzut cu 66 % în cursul perioadei examinate, producătorii din eșantion au reușit să realizeze profituri pe parcursul întregii perioade luate în considerare. Profiturile obținute între 2008 și PAR au fost superioare profitului țintă de 3 %, stabilit în cadrul anchetei finale. 2008 a fost un an foarte bun cu profituri ridicate. În 2009 și în 2010, de asemenea, rentabilitatea a scăzut cu 50 % față de anul precedent, dar, în cursul PAR, rentabilitatea a crescut din nou cu 35 % în comparație cu 2010, reprezentând 6,6 %. Industria Uniunii a reușit să se adapteze la cererea scăzută din UE și a fost sprijinită de cererea mondială susținută pentru producătorii incluși în eșantion, ceea ce le-a permis să dilueze costurile fixe. Scăderea rentabilității după 2008 se explică prin încetinirea economică care a avut ca rezultat o scădere semnificativă a cererii, o reducere a prețurilor și prin scăderea volumului producției, ceea ce a avut un impact negativ asupra costului de producție.
Producători incluși în eșantion
2008
2009
2010
PAR
Rentabilitatea pe piața Uniunii (%)
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Indice
100
49
25
34
(e) Randamentul investițiilor
(119)
Randamentul investițiilor (ROI), exprimat ca profit total generat de sectorul tuburilor și țevilor obținute fără sudură, în procente din valoarea contabilă netă a activelor asociate direct și indirect cu producția de tuburi și țevi obținute fără sudură, a urmat, în linii mari, tendința rentabilității prezentată mai sus pe parcursul întregii perioade luate în considerare și a rămas pozitiv pe parcursul întregii perioade luate în considerare. Randamentul investițiilor a scăzut cu 80 % în perioada luată în considerare, dar în cursul PAR a crescut din nou cu 50 % în comparație cu 2010.
Producători incluși în eșantion
2008
2009
2010
PAR
ROI (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Indice
100
23
13
20
(f) Fluxul de numerar
(120)
Situația fluxului de numerar s-a deteriorat semnificativ între 2008 și PAR, scăzând cu 93 %. Tendința fluxului de numerar nu a urmat tendința rentabilității, datorită costului de amortizare care este, în mod tradițional, ridicat pentru acest tip de industrie cu utilizare intensivă a capitalului.
Producători incluși în eșantion
2008
2009
2010
PAR
Fluxul de numerar (1 000 EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Indice
100
74
10
7
(g) Redresarea în urma efectelor practicilor de dumping anterioare
(121)
Deși indicatorii examinați anterior arată că industria Uniunii a fost afectată de recesiunea economică, prin scăderea volumului vânzărilor, a volumului producției, a randamentului investițiilor și a fluxului de numerar, aceștia indică, de asemenea, faptul că industria Uniunii și-a adaptat echipamentele de producție pentru a face față provocărilor specifice noului mediu economic și pentru a valorifica ocaziile pe piața Uniunii și pe piețele din afara Uniunii, în special în segmentele în care pot fi atinse marje ridicate. Îmbunătățirea situației economice și financiare a industriei Uniunii ca urmare a instituirii de măsuri antidumping în 2006, împotriva importurilor originare din țările în cauză, și în 2009, împotriva importurilor originare din Republica Populară Chineză, arată că măsurile sunt eficiente și că s-a redresat în urma efectelor practicilor de dumping anterioare, cu toate că nu a mai atins nivelul de rentabilitate din 2008.
7.4. Constatare
(122)
Deși consumul a scăzut cu 34 %, industria Uniunii a reușit să își crească cota de piață, iar volumul producției și volumul de vânzări au scăzut mai puțin decât consumul. În ceea ce privește rentabilitatea, industria Uniunii a fost rentabilă pe întreaga durată a perioadei luate în considerare. Pe baza constatărilor de mai sus, se poate ajunge la constatarea că industria Uniunii nu a suferit niciun prejudiciu material în cursul perioadei luate în considerare.
8. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
(123)
Astfel cum se explică în considerentele 69, 70, 77 și 78, producătorii-exportatori din Rusia și Ucraina au potențialul de a-și majora semnificativ volumul exporturilor către Uniune prin utilizarea capacităților neutilizate disponibile de aproximativ 1 750 000 de tone, care echivalează cu întregul consum al Uniunii. Capacitatea totală a producătorilor-exportatori din Rusia și Ucraina se ridică la 5 500 000 tone. Prin urmare, există probabilitatea ca, în cazul abrogării măsurilor, cantități substanțiale de tuburi și țevi obținute fără sudură, originare din Rusia și din Ucraina, să intre pe piața Uniunii, pentru a recâștiga cota de piață pierdută datorită măsurilor antidumping în vigoare și pentru a atinge o cotă chiar mai ridicată.
(124)
Astfel cum s-a subliniat în considerentul 95, s-a constatat că prețurile importurilor originare din Rusia și Ucraina sunt reduse și subcotează prețurile UE. Cel mai probabil, aceste prețuri se vor menține. Într-adevăr, în cazul Ucrainei, astfel cum s-a specificat în considerentul 80, prețurile pot chiar înregistra o nouă scădere. Această politică în materie de prețuri, combinată cu capacitatea exportatorilor din aceste țări de a livra cantități semnificative de produs în cauză pe piața Uniunii, ar conduce foarte probabil la scăderea prețurilor pe piața Uniunii, cu un impact negativ preconizat asupra situației economice a industriei Uniunii. Astfel cum s-a arătat mai sus, performanța financiară a industriei Uniunii este strâns legată de nivelul prețurilor de pe piața Uniunii. Prin urmare, este probabil ca, în cazul în care industria Uniunii ar fi expusă unei creșteri a volumelor importurilor din Rusia și din Ucraina la prețuri de dumping, aceasta să aibă drept rezultat o deteriorare a situației sale financiare, astfel cum s-a constatat în ancheta finală. Pe această bază, se ajunge la constatarea că abrogarea măsurilor împotriva importurilor originare din Rusia și din Ucraina ar conduce, cel mai probabil, la reapariția prejudiciului pentru industria Uniunii.
(125)
Este important să reamintim faptul că măsurile antidumping au fost impuse în 2006 în vederea contrabalansării dumpingului prejudiciabil produs de importurile provenite din, inter alia, Croația, Rusia și Ucraina. Cu toate acestea, industria Uniunii nu a putut beneficia pe deplin de aceste măsuri, deoarece cotele de piață din țările respective au fost înlocuite cu importurile la prețuri scăzute originare din China. Acest lucru a avut, cu siguranță, un efect de limitare a redresării industriei Uniunii până la momentul în care măsurile au fost instituite împotriva Chinei în 2009. Prin urmare, se poate constata că redresarea industriei Uniunii în urma practicilor de dumping anterioare nu poate fi considerată completă și că industria Uniunii rămâne vulnerabilă în fața efectului prejudiciabil cauzat probabil de prezența cantităților substanțiale de importuri care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii.
(126)
În ceea ce privește Croația și astfel cum este indicat în considerentul 60, singura instalație de producție este de vânzare, producția a încetat complet și este improbabil să fie reluată la scurt timp. În plus, date fiind volumele neglijabile exportate către Uniune, chiar și în cazul în care capacitatea ar fi reluată la scurt timp, este foarte puțin probabil ca volumul care poate fi exportat către Uniune să ajungă la nivelul volumelor exportate în trecut.
(127)
Prin urmare, ținând seama de exporturile neglijabile în perioada luată în considerare și de faptul că producția a încetat complet după PAR, se constată că abrogarea măsurilor privind importurile originare din Croația nu ar determina, cel mai probabil, reapariția prejudiciului pentru industria Uniunii.
9. INTERESUL UNIUNII
9.1. Introducere
(128)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente în cazul Rusiei și al Ucrainei contravine interesului Uniunii, în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate. Trebuie amintit că, în anchetele anterioare, s-a considerat că adoptarea de măsuri nu era împotriva interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care sunt deja în vigoare măsuri antidumping, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.
(129)
Pe această bază, s-a examinat dacă, în pofida constatărilor privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului prejudiciabil, există motive imperioase care ar conduce la constatarea că menținerea măsurilor împotriva importurilor originare din Rusia și din Ucraina nu este în interesul Uniunii, în acest caz specific.
9.2. Interesul industriei Uniunii
(130)
Industria Uniunii s-a dovedit a fi o industrie viabilă din punct de vedere structural. Acest lucru a fost confirmat de evoluția pozitivă a situației sale economice în timpul perioadei luate în considerare. În special, faptul că industria Uniunii și-a mărit cota de piață în cursul perioadei luate în considerare este un indiciu solid al faptului că industria Uniunii a reușit să se adapteze la noile condiții ale pieței. De asemenea, industria Uniunii a rămas rentabilă în cursul perioadei luate în considerare.
(131)
Se poate preconiza, în mod rezonabil, că industria Uniunii va continua să înregistreze beneficii dacă măsurile sunt menținute. Instituirea măsurilor va permite industriei Uniunii să-și crească volumul vânzărilor și nivelul de profit care să permită continuarea investițiilor în instalații de producție. Dacă măsurile împotriva importurilor originare din Rusia și Ucraina nu sunt menținute, industria Uniunii va suferi, probabil, din nou un prejudiciu generat de creșterea importurilor din țările respective la prețuri de dumping, iar situația sa financiară se va deteriora.
9.3. Interesul importatorilor
(132)
Trebuie reamintit faptul că, în anchetele anterioare, s-a constatat că instituirea măsurilor nu ar avea un impact semnificativ asupra importatorilor. Astfel cum se menționează în considerentul 18, trei importatori au răspuns la chestionar și au cooperat pe deplin la prezenta anchetă. Aceștia au indicat că măsurile determină creșterea prețurilor. Cu toate acestea, astfel cum ancheta a arătat că importatorii care au cooperat obțin tuburile și țevile obținute fără sudură de la diverși furnizori din numeroase țări diferite și că prețurile au fost la niveluri concurențiale, posibilul impact al prelungirii măsurilor asupra importurilor din Rusia și Ucraina va fi limitat.
(133)
Pe baza celor de mai sus, s-a constatat că măsurile în vigoare în prezent nu au avut niciun efect negativ important asupra situației financiare a importatorilor și că menținerea măsurilor nu i-ar afecta în mod necorespunzător.
9.4. Interesul utilizatorilor
(134)
Pe baza datelor disponibile, se pare că tuburile și țevile obținute fără sudură dețin o cotă relativ mică în costurile de producție ale utilizatorilor. Tuburile și țevile obținute fără sudură sunt, în general, componente ale unor proiecte mai importante (boilere, conducte, lucrări de construcții), reprezentând doar o parte limitată a acestora. Prin urmare, impactul posibil al menținerii măsurilor poate să nu fie unul semnificativ.
(135)
Comisia a trimis chestionare tuturor utilizatorilor cunoscuți. Astfel cum se specifică în considerentul 18, un singur utilizator a cooperat în cadrul prezentei anchete. Acesta a indicat că nu a fost afectat de existența măsurilor, întrucât erau disponibile alte surse de aprovizionare, iar tuburile și țevile obținute fără sudură nu reprezentau o cotă semnificativă din costul său de producție. În acest context, s-a ajuns la constatarea că, având în vedere impactul neglijabil al costului tuburilor și țevilor obținute fără sudură asupra industriilor utilizatoare și existența altor surse de aprovizionare, măsurile în vigoare nu au un impact semnificativ asupra industriei utilizatoare.
9.5. Constatare privind interesul Uniunii
(136)
Având în vedere cele menționate mai sus, se constată că nu există motive imperioase împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
10. MĂSURILE ANTIDUMPING
(137)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează recomandarea de a menține măsurile existente în cazul importurilor de produs în cauză originar din Rusia și Ucraina și de a le abroga în cazul importurilor originare din Croația. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile cu privire la prezenta comunicare.
(138)
Un exportator rus a cerut și i s-a acordat o audiere la consilierul-auditor. Respectivul exportator rus a susținut că Comisia a constatat, în mod incorect, că acesta nu a cooperat la anchetă. Acest exportator s-a manifestat ca parte interesată și a furnizat Comisiei două comunicări, legate în principal de prejudiciu, care au fost luate în considerare în mod corespunzător de către Comisie. Cu toate acestea, exportatorul respectiv nu a răspuns la chestionarul antidumping și nu a furnizat nicio informație privind prețul său de export. Prin urmare, Comisia nu putea decât să calculeze valoarea normală cu privire la Rusia pe baza celor mai bune date disponibile. Utilizarea acestei metode nu a fost contestată de către respectivul exportator. În aceste condiții, exportatorul respectiv nu poate fi considerat ca participant deplin la anchetă.
(139)
Același exportator a afirmat, de asemenea, că prezentarea de informații a fost vagă, contradictorie și insuficient motivată. Cu toate acestea, această afirmație nu a fost fondată.
(140)
Un alt exportator rus a susținut că importurile originare din Rusia nu ar trebui să fie cumulate cu cele din Ucraina. Cu toate acestea, în ancheta finală, importurile din Rusia și Ucraina au făcut obiectul unei evaluări cumulative (împreună cu importurile din Croația). Întrucât condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază sunt, în continuare, îndeplinite, în ceea ce privește importurile din Rusia și Ucraina, efectele acestor importuri au făcut obiectul unei evaluări cumulative, astfel cum s-a stabilit în considerentele 88-92. Nu au fost aduse argumente care ar justifica o modificare a metodei în acest sens.
(141)
Mai multe părți interesate au afirmat că situația industriei Uniunii nu garantează menținerea măsurilor, întrucât reapariția prejudiciului este puțin probabilă. Cu toate acestea, nu au fost aduse argumente noi care să conducă la o constatarea diferită cu privire la reapariția prejudiciului, astfel cum s-a stabilit în considerentele 123-127 de mai sus.
(142)
De asemenea, mai multe părți interesate au afirmat că durata măsurilor este nejustificată și necesită expirarea acestora. În această privință, trebuie să fie reamintit faptul că aceasta este prima reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în ceea ce privește definiția produsului. Măsurile referitoare la domeniul de aplicare al acestui produs sunt în vigoare doar din 2006, perioadă care nu poate fi considerată nejustificat de lungă. Într-adevăr, măsurile erau în vigoare între 1997 și 2004 privind importurile din Rusia și între 2000 și 2004 privind importurile din Croația și Ucraina, dar măsurile în cauză vizau definiția produsului într-o măsură mai mică. În orice caz, după cum s-a constatat în prezenta anchetă, condițiile prevăzute la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază au fost îndeplinite pentru continuarea măsurilor, iar faptul că măsurile au fost în vigoare timp de câțiva ani este irelevant.
(143)
În sfârșit, s-a afirmat că importurile din Rusia sunt tratate în mod diferit decât importurile din Belarus și Croația, lucru ce poate fi considerat discriminatoriu. Această afirmație nu reflectă realitatea, întrucât situația referitoare la aceste țări este total diferită. Plângerea referitoare la importurile din Belarus a fost retrasă ulterior, iar procedura a fost încheiată în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din regulamentul de bază (20). După comunicarea informațiilor, nu a fost furnizat niciun indiciu care să arate că o astfel de încheiere nu ar fi în interesul Uniunii. În ceea ce privește Croația, astfel cum este prevăzut în considerentele 63-65, producția din Croația a fost încetată.
(144)
Prin urmare, se poate constata că observațiile primite nu sunt de așa natură încât să schimbe constatările de mai sus.
(145)
Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de tuburi și țevi obținute fără sudură, originare din Rusia și Ucraina ar trebui menținute. În schimb, ar trebui să se permită expirarea măsurilor aplicabile importurilor din Croația,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel, cu secțiune circulară, având un diametru exterior de maximum 406,4 mm și o valoare de echivalent carbon (CEV) mai mică sau egală cu 0,86 în conformitate cu formula și analizele chimice ale Institutului Internațional de Sudură (IIS) (21), încadrate în prezent la codurile NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 și ex 7304 59 93 (22) (codurile TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 și 7304599320), originare din Rusia și Ucraina.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net, franco la frontiera Uniunii, înainte de aplicarea taxei, al produsului prezentat în alineatul (1) și fabricat de societățile enumerate mai jos este stabilit după cum urmează:
Țară
Societate
Taxă antidumping compensatorie
%
Cod suplimentar TARIC
Rusia
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant and Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant and OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Toate celelalte societăți
35,8
A999
Ucraina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube and OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Toate celelalte societăți
25,7
A999
(3) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.
(4) Se încheie procedura de reexaminare privind anumite tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel, având o secțiune circulară, având un diametru extern de maximum 406,4 mm și o valoare de echivalent carbon (CEV) mai mică sau egală cu 0,86, în conformitate cu formula și analizele chimice ale Institutului Internațional de Sudură (IIS), încadrate în prezent la codurile NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 și ex 7304 59 93 și originare din Croația.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Luxemburg, 26 iunie 2012.