РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 677/2011 НА КОМИСИЯТА
от 7 юли 2011 година
за определяне на подробни правила за прилагане на мрежовите функции за управление на въздушното движение (УВД) и за изменение на Регламент (ЕС) № 691/2010
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе (рамков регламент) (1), и по-специално член 11 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 551/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. относно организацията и използването на въздушното пространство в единното европейско небе (Регламент за въздушното пространство) (2), и по-специално член 6 от него,
като има предвид, че:
(1)
Целта на Регламент (ЕО) № 551/2004 е да подкрепи концепцията за все по-интегрирано оперативно въздушно пространство в контекста на общата транспортна политика, както и да установи общи процедури за проектиране, планиране и управление, осигурявайки ефикасно и безопасно изпълнение на управлението на въздушното движение. Целта на мрежовите функции следва да бъде да подкрепят инициативи на национално равнище и на равнище функционални блокове въздушно пространство.
(2)
Мрежовите функции следва да бъдат „услуги от общ интерес“, които се извършват за европейската авиационна мрежа и допринасят за устойчивото развитие на системата за въздушен транспорт чрез гарантиране на необходимото ниво на ефективност, съвместимост и координиране на дейностите, включително дейностите за осигуряване на оптимално използване на оскъдните ресурси.
(3)
Проектирането на европейската трасова мрежа и координирането на оскъдните ресурси в съответствие с Регламент (ЕО) № 551/2004 следва да не засяга суверенитета на държавите-членки върху тяхното въздушно пространство и изискванията на държавите-членки по отношение на обществения ред, обществената сигурност и въпросите на отбраната съгласно Регламент (ЕО) № 549/2004.
(4)
С Решение № 676/2002/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно регулаторната рамка за политиката на Европейската общност в областта на радиочестотния спектър (Решение за радиочестотния спектър) (3) се създават политика и правна рамка за тази сфера.
(5)
Следва да се установи безпристрастен и компетентен орган (управителен орган на мрежата), който да извършва задачите, необходими за изпълнението на мрежовите функции, предвидени в Регламент (ЕО) № 551/2004.
(6)
Европейската трасова мрежа следва да бъде проектирана с цел оптимизиране на трасетата от гледна точка на подхода „от врата до врата“ във всички етапи на полетите, като по-специално се вземат под внимание аспектите, свързани с ефективността на полетите и околната среда.
(7)
Дейността на Международната организация за гражданско въздухоплаване (ИКАО) и Евроконтрол за проектиране на трасета, честоти и управление на кодове на транспондери на вторични обзорни радиолокатори (SSR) се признава и следва да се използва като основа при оптимизиране на развитието и обслужването на мрежата на равнището на ЕС.
(8)
Задълженията на държавите-членки спрямо ИКАО по отношение на проектирането на трасета, честоти и управление на кодове на транспондери на SSR следва да се зачита и да се изпълнява по-ефективно за мрежата с координация и помощ от управителния орган на мрежата.
(9)
Разпределянето на радиочестотния спектър се извършва в контекста на Международния съюз по телекомуникации (ITU). Държавите-членки носят отговорност да посочат изискванията на гражданското въздухоплаване и съответно да използват по оптимален начин ресурсите, определени за нуждите на общото въздушно движение.
(10)
ИКАО разработи насоки за функциите, свързани с кодовете на транспондери на SSR, и радиочестотните функции и обслужва система за регистриране на присвоените честоти за целите на общото въздушно движение в европейския регион на ИКАО, като понастоящем се подпомага от Евроконтрол.
(11)
Съгласно Регламент (ЕО) № 551/2004 се изисква приемане на подробни правила за прилагане с цел координирането и хармонизирането на процеси и процедури с цел повишаване на ефикасността на управление на аеронавигационните честоти и централна функция за координация за ранното установяване и удовлетворяване на потребностите от честоти с цел подпомагане на проектирането и експлоатацията на мрежата.
(12)
Тъй като управлението на потоците въздушно движение (УПВД) е неделима част от мрежовите функции, нужна е подходяща връзка с Регламент (ЕС) № 255/2010 на Комисията от 25 март 2010 г. за определяне на общи правила за управление на потоците въздушно движение (4).
(13)
Тъй като ефективността на управлението на мрежата зависи от незабавното въвеждане в действие на мрежовите функции, държавите-членки вече са поверили на Евроконтрол ефективността на УПВД.
(14)
Би било от полза координацията на различните мрежови функции да се повери на един-единствен орган, така че да се разработят краткосрочни и дългосрочни решения за оптимизиране на равнището на мрежата, които да отговарят на целите за ефективност. Въпреки това мрежовите функции следва да бъдат осигурявани от управителния орган на мрежата на равнището на държавите-членки и на равнище функционални блокове въздушно пространство в съответствие с отговорностите, определени в настоящия регламент.
(15)
Управителният орган на мрежата следва да се занимава с аспектите на плановете за управление на въздушното движение („УВД“), действията и ефективността на държавите-членки или функционалните блокове въздушно пространство, особено когато може да се очаква това да окаже или да има вероятност да окаже съществен ефект върху ефективността на мрежата.
(16)
Събитията, свързани с изригването на вулкана Eyjafjallajökull през април 2010 г., демонстрираха необходимостта от създаване на централен орган, който да може да поеме ръководната роля за координиране на управлението на смекчаващите мерки на местно и регионално равнище и на равнището на мрежата, така че да се гарантира навременно реагиране при бъдещи кризисни ситуации, които засягат въздухоплаването.
(17)
Трябва да има координация между мрежовите функции и операциите, организирани на равнище функционални блокове въздушно пространство.
(18)
На равнищата на националните и функционалните блокове въздушно пространство и равнището на мрежата следва да се осъществят ефективни консултации със заинтересованите страни.
(19)
Летищата, които представляват входни и изходни точки към и от мрежата, осигуряват ключов принос към цялостната ефективност на мрежата, като чрез обсерваторията на Европейския съюз за капацитета на летищата мрежовите функции следва да се свързват с операторите на летища, действащи като наземни координатори, с цел оптимизиране на наземния капацитет и следователно подобряване на цялостния капацитет на мрежата.
(20)
Прилагането на мрежовите функции следва да не засяга Регламент (ЕИО) № 95/93 на Съвета от 18 януари 1993 г. относно общите правила за разпределяне на слотовете на летищата в Общността (5).
(21)
Като се отчита надлежно ефективността на военните операции, гражданско-военното сътрудничество и координация са от изключително значение за постигането на изискваните цели. Макар че решенията, свързани със съдържанието, обхвата или извършването на военни операции и обучение, осъществявани съгласно оперативния режим на въздушното движение, не попадат в сферата на компетентност на Европейския съюз, важно е да се обхванат връзките между тези операции и операциите, обхванати от настоящия регламент, в интерес на безопасността и взаимната ефективност.
(22)
Мрежовите функции следва да не засягат член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004, целящи защита на основните интереси от политиката за сигурност и защита, или прилагането на гъвкаво използване на въздушното пространство, предвидено в член 7 от Регламент (ЕО) № 551/2004.
(23)
Мрежовите функции следва да се осигуряват по икономически ефективен начин, като по-специално се избягва дублиране на усилия, и следователно се позволява тези функции да се осигуряват при занижени или най-малко непроменени изисквания по отношение на финансовите параметри и човешките ресурси в държавите-членки в контекста на настоящия регламент в сравнение със ситуацията преди определяне на управителен орган на мрежата.
(24)
Комисията следва да гарантира подходящ надзор върху управителния орган на мрежата.
(25)
Изискванията за безопасност за мрежовите функции трябва да са на съпоставимо равнище с изискванията на Европейската агенция за авиационна безопасност (Агенцията) във връзка с осигуряването на аеронавигационно обслужване. Тези изисквания и изискванията за надзор над безопасността следва да бъдат предвидени.
(26)
Зачитането и включването на трети държави при създаването и прилагането на мрежовите функции следва да допринесат за общоевропейското измерение на Единното европейско небе.
(27)
Мрежовите функции могат да бъдат разширени в съответствие с член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004.
(28)
Изпълнението на мрежовите функции следва да е предмет на специфични цели за ефективност, които налагат изменения на Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията от 29 юли 2010 г. за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции и за изменение на Регламент (ЕО) № 2096/2005 за определяне на общи изисквания при доставянето на аеронавигационни услуги (6). Тези специфични цели за ефективност могат да бъдат допълнително разработени въз основа на практически опит от изпълнението на схемата за ефективност.
(29)
Регламент (ЕС) № 691/2010 следва да бъде съответно изменен.
(30)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет и приложно поле
1. В настоящия регламент се определят подробни правила за прилагане на мрежовите функции за управление на въздушното движение (УВД) в съответствие с член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 с оглед да се позволи оптимално използване на въздушното пространство в единното европейско небе и да се осигури използване на предпочитаните от ползвателите на въздушното пространство траектории, като същевременно се позволи максимален достъп до въздушното пространство и аеронавигационното обслужване.
2. За целите на управлението на мрежата настоящият регламент се прилага по-специално по отношение на държавите-членки, Европейската агенция за авиационна безопасност (Агенцията), ползвателите на въздушното пространство, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летищни слотове и функциониращите организации, на равнището на националните и функционалните блокове въздушно пространство.
3. В съответствие с член 1, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 551/2004 и без да се засяга обслужването на държавни въздухоплавателни средства съгласно член 3 от Чикагската конвенция за международна гражданска авиация, държавите-членки прилагат настоящия регламент в рамките на въздушното пространство под тяхна отговорност в европейския и африканския регион на ИКАО.
4. В съответствие с член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004 настоящият регламент не възпрепятства прилагането на мерки от дадена държава-членка до степента, до която те са необходими за защита на основните интереси от политиката за сигурност и защита.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията в член 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
Освен това се прилагат следните определения:
1.
„оператор на летище“ означава „ръководен орган на летище“, определен в член 2, буква й) от Регламент (ЕИО) № 95/93;
2.
„координатор на летищни слотове“ означава функцията, установена на координираните летища при прилагане на Регламент (ЕИО) № 95/93;
3.
„проектиране на въздушното пространство“ означава процес на принос към постигането на цели за ефективност, свързани с мрежата, и удовлетворяване на нуждите на ползвателите на въздушното пространство, както и гарантиране или повишаване на установеното ниво на безопасност и увеличаване на капацитета на въздушното пространство и екологичните показатели чрез разработване и прилагане на съвременни навигационни възможности и техники, подобрени трасови мрежи и свързана секторизация, оптимизирани структури на въздушното пространство и процедури за УВД за повишаване на капацитета;
4.
„резервирано въздушно пространство“ означава определен обем от въздушно пространство, временно резервиран за изключително или специфично използване от дадени категории ползватели;
5.
„ограничено въздушно пространство“ означава определен обем от въздушно пространство, в който в определени периоди от време могат да бъдат изпълнявани дейности, опасни за полетите на въздухоплавателните средства („опасна зона“); или въздушно пространство, разположено над земни площи или териториални води на страната, в което полетите на въздухоплавателните средства се ограничават в съответствие с определени специфични условия („ограничена зона“); или въздушно пространство, разположено над земни площи или териториални води на страната, в което полетите на въздухоплавателните средства се забраняват („забранена зона“);
6.
„структура на въздушното пространство“ означава специфичен обем от въздушно пространство, предназначен да осигури безопасно и оптимално обслужване на въздухоплавателните средства;
7.
„използване на въздушното пространство“ означава начинът, по който въздушното пространство се използва оперативно;
8.
„представител на ползвателите на въздушното пространство“ означава всяко юридическо лице или образувание, което представлява интересите на една или няколко категории ползватели на аеронавигационно обслужване;
9.
„авиационна честотна лента“ означава въвеждане на определена честотна лента в таблицата за присвоени честоти съгласно Радиорегламента на ITU, в която са присвоени честоти за целите на общото въздушно движение;
10.
„сектор за контрол на въздушното движение (КВД)“ означава определен обем от въздушно пространство, за който свързан контролен орган или органи носят отговорност за КВД във всеки един момент;
11.
„трасе за обслужване на въздушното движение (трасе за ОВД)“ означава определена част от структурата на въздушното пространство, проектирана за поемане на потока въздушно движение, както е необходимо за предоставяне на услуги за въздушно движение;
12.
„гражданско-военно сътрудничество“ означава взаимодействието между гражданските и военните органи и елементи от управлението на въздушното движение, необходимо за гарантиране на безопасно, ефективно и хармонизирано използване на въздушното пространство;
13.
„условен маршрут (CDR)“ означава трасе за ОВД, достъпно единствено за планиране на полети и използване при определени условия;
14.
„съвместно вземане на решения“ означава процес, при който решенията се вземат въз основа на постоянно взаимодействие и консултация с държавите-членки, оперативните заинтересовани страни и други участници по целесъобразност;
15.
„криза в мрежата“ означава неспособност да се осигури аеронавигационно обслужване на необходимото ниво, което води до сериозна загуба на капацитет на мрежата, сериозен дисбаланс между капацитета на мрежата и търсенето или сериозно прекъсване в информационния поток в една или няколко части от мрежата след необичайно и непредвидено събитие;
16.
„план за подобряване на европейската трасова мрежа“ означава планът, разработен от управителния орган на мрежата в координация с оперативните заинтересовани страни, в който се включва резултатът от неговите оперативни дейности по отношение на проектирането на трасовата мрежа в краткосрочен и средносрочен план в съответствие с ръководните принципи на стратегическия план за мрежата;
17.
„свободно трасово въздушно пространство“ означава специфично въздушно пространство, в рамките на което ползвателите могат свободно да планират своите маршрути между входна точка и изходна точка, без да се позовават на трасовата мрежа за ОВД;
18.
„присвояване на честота“ означава упълномощаване, предоставено от дадена държава-членка, за използване на радиочестота или радиочестотен канал при определени условия;
19.
„влияние върху мрежата“ означава в контекста на радиочестотната функция, посочена в приложение II, ситуация, в която присвояването на дадена радиочестота ще влоши, възпрепятства или прекъсне функционирането на една или повече присвоени радиочестоти от мрежата или ще попречи на оптималното използване на авиационните честотни ленти в рамките на обхвата на настоящия регламент;
20.
„множествени трасови варианти“ означава наличност на повече от един трасов вариант в трасовата мрежа за ОВД за ползвателя на въздушно пространство;
21.
„трети държави“ означава държави извън Европейския съюз, които са членове на Евроконтрол или са сключили споразумение с Европейския съюз за прилагане на единното европейско небе или участват във функционален блок въздушно пространство;
22.
„управителен орган на мрежата“ означава органът, установен съгласно член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004, за изпълнение на задълженията, предвидени в посочения член и в настоящия регламент;
23.
„план за управление на мрежата“ означава планът, разработен от управителния орган на мрежата в координация с оперативните заинтересовани страни за организиране на своите оперативни дейности в краткосрочен и средносрочен план в съответствие с ръководните принципи на стратегическия план за мрежата. За специфичната част за проектиране на европейска трасова мрежа (ERND) от плана за управление на мрежата в него се включва планът за подобряване на европейската трасова мрежа;
24.
„стратегически план за мрежата“ означава планът, разработен от управителния орган на мрежата в съответствие с европейския генерален план за УВД и в координация с държавите-членки и оперативните заинтересовани страни, в който се определят ръководните принципи за обслужване на мрежата и нейните дългосрочни перспективи;
25.
„функционираща организация“ означава организация, отговорна за предоставянето на инженерно и техническо обслужване в подкрепа на обслужването на въздушното движение, комуникациите, навигацията или наблюдението;
26.
„оперативни изисквания“ означава изискванията на мрежата от гледна точка на безопасност, капацитет и ефективност;
27.
„оперативни заинтересовани страни“ означава гражданските и военните ползватели на въздушно пространство, доставчици на аеронавигационно обслужване за граждански и военни ползватели, оператори на летища, координатори на летищни слотове и функциониращи организации, както и всички допълнителни групи от заинтересовани страни, които се считат за релевантни за отделните функции;
28.
„секторна конфигурация“ означава схема за комбиниране на сектори, които се проектират и внедряват в експлоатация по такъв начин, че най-добре да удовлетворят оперативните изисквания и наличието на въздушно пространство;
29.
„поискано трасе от ползвателя“ означава предпочитаното трасе, което се декларира от операторите на въздухоплавателни средства на етапа на проектиране на въздушното пространство, така че да се удовлетворят техните нужди.
ГЛАВА II
ОРГАНИЗАЦИЯ И УПРАВЛЕНИЕ НА МРЕЖОВИТЕ ФУНКЦИИ
Член 3
Създаване на управителен орган на мрежата
1. С цел извършване на задачите, необходими за изпълнение на функциите, предвидени в член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 и в приложенията към настоящия регламент, се създава безпристрастен и компетентен орган (управителен орган на мрежата).
2. Продължителността на мандата на управителния орган на мрежата съвпада с референтните периоди за схемата за ефективност, предвидени в член 7, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 691/2010. Той е достатъчно дълъг, така че да позволи постигането на зрялост в изпълнението на тези функции. Той не е по-кратък от два референтни периода и може да бъде подновен.
3. Номинирането на управителния орган на мрежата се осъществява под формата на решение на Комисията след консултация с Комитета за единно небе в съответствие с член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004 и не по-късно от три месеца след приемането на настоящия регламент. Това решение включва реда и условията за номинирането, включително финансирането и условията за неговото оттегляне. Комисията оценява спазването на тези условия в края на всеки референтен период, посочен в параграф 2.
4. Управителният орган на мрежата изпълнява следните функции:
а)
проектирането на европейската трасова мрежа, както е определено в приложение I;
б)
координирането на оскъдните ресурси, и по-специално:
i)
радиочестотите в рамките на авиационните честотни ленти, използвани за общо въздушно движение, както е определено в приложение II;
ii)
кодовете на транспондери на SSR, както е определено в приложение III.
Комисията може да добавя други функции за изпълнение от управителния орган на мрежата съгласно член 6, параграф 3 или параграф 4, буква в) от Регламент (ЕО) № 551/2004.
5. Управителният орган на мрежата също така изпълнява функцията за УПВД, посочена в член 6, параграф 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 и в Регламент (ЕС) № 255/2010.
Член 4
Задачи на управителния орган на мрежата
1. С оглед да подпомогне изпълнението на функциите, посочени в член 3, управителният орган на мрежата извършва следните задачи с цел постоянно подобряване на мрежовите операции в единното европейско небе, като допринася за постигането на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, предвидени в Регламент (ЕС) № 691/2010, и по-специално:
а)
разработване, поддържане и прилагане на стратегически план за мрежата, посочен в член 5, в съответствие със схемата за ефективност, предвидена в Регламент (ЕС) № 691/2010 и европейския генерален план за УВД, и като се вземат под внимание съответните аеронавигационни планове на ИКАО;
б)
прецизиране на стратегическия план за мрежата чрез план за управление на мрежата, както е посочено по-нататък в член 6, като по-специално се разглеждат целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, които обхващат три- до петгодишни, годишни, сезонни, седмични и дневни периоди;
в)
разработване на интегриран проект на европейска трасова мрежа, определен в приложение I;
г)
осигуряване на централната функция за координация на радиочестоти, както се изисква съгласно член 6, параграф 4, буква б) от Регламент (ЕО) № 551/2004 и е определено в приложение II към настоящия регламент;
д)
координиране на подобряването на процеса по разпределяне на кодове на транспондери на SSR, определен в приложение III;
е)
организиране на управлението и операциите на функциите и по-специално изпълнение на задълженията на централния орган за УПВД;
ж)
осигуряване на консолидиран и координиран подход към всички дейности по планиране и обслужване на мрежата, включително наблюдение и подобряване на цялостната ѝ ефективност;
з)
осигуряване на подкрепа за управление на мрежата при кризи;
и)
подпомагане на отделните оперативни заинтересовани страни при изпълнение на задълженията, които са им поверени, във внедряването на системи и процедури за управление на въздушното движение и/или аеронавигационно обслужване (УВД/АНО) в съответствие с европейския генерален план за УВД;
й)
осигуряване на подкрепа на органи, натоварени с разследването на произшествия и инциденти в гражданското въздухоплаване или с анализа на настъпването им, при поискване от тези органи; в рамките на обхвата на Регламент (ЕС) № 996/2010 на Европейския парламент и на Съвета (7);
к)
гарантиране на координация с други региони и трети държави, които не участват в дейността на управителния орган на мрежата.
2. Управителният орган на мрежата допринася за прилагането на схемата за ефективност в съответствие с Регламент (ЕС) № 691/2010.
3. С оглед изпълнение на своите задачи управителният орган на мрежата гарантира както следва:
а)
наличие, операции и споделяне на инструменти, процеси и последователни данни за подпомагане на процеса на съвместно вземане на решения на равнището на мрежата, включително, но не само системи за обработка на полетни планове и за управление на данни;
б)
улесняване и координация между оперативните заинтересовани страни и подпомагане на тези заинтересовани страни при внедряването и изпълнението на плановете и свързаните мерки за мрежата след съвместно вземане на решение;
в)
подходяща оперативна координация, както и оптимизация, оперативна съвместимост и взаимосвързаност в рамките на своята сфера на отговорност;
г)
координиране на предложения за изменение на съответните документи на ИКАО, свързани с мрежовите функции;
д)
докладване в съответствие с член 20 относно всички аспекти на оперативната ефективност, включително оскъдните ресурси;
е)
подходяща връзка с други видове транспорт.
4. Управителният орган на мрежата изпълнява ad-hoc искания за информация, съвети, анализ или други подобни спомагателни задачи, свързани с различните функции, при поискване от Комисията или Агенцията.
Член 5
Стратегически план за мрежата
(1) Като насока за своята дългосрочна перспектива управителният орган на мрежата разработва, поддържа и прилага стратегически план за мрежата, който се съгласува с референтния период, предвиден в член 7, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 691/2010. В него се съдържат планът и целите за ефективност за следващия референтен период и се описват бъдещите референтни периоди.
2. В стратегическия план за мрежата се предоставя информацията, посочена в приложение IV.
3. Целта на стратегическия план за мрежата е постигане на целите за ефективност на мрежовите функции, предвидени в Регламент (ЕС) № 691/2010.
4. Стратегическият план за мрежата се актуализира по целесъобразност.
Член 6
План за управление на мрежата
1. Управителният орган на мрежата разработва подробен план за управление на мрежата с цел изпълнение на стратегическия план за мрежата на оперативно равнище.
2. В плана за управление на мрежата се предоставя информацията, посочена в приложение V.
3. Планът за управление на мрежата по-специално установява мерките за постигане на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, предвидени в Регламент (ЕС) № 691/2010, които обхващат три- до петгодишен, годишен, сезонен, седмичен и дневен период.
4. Планът за управление на мрежата включва военни изисквания, ако бъдат предоставени от държавите-членки.
5. Планът за управление на мрежата включва плана за подобряване на европейската трасова мрежа и еквивалента за радиочестоти и кодове на транспондери на SSR.
6. В плана за управление на мрежата се установяват оперативни пречки, проблеми, мерки за подобряване и решения за отстраняване или смекчаване на трудностите.
7. Доставчиците на аеронавигационно обслужване, функционалните блокове въздушно пространство и операторите на летища гарантират, че техните планове за управление са съгласувани с плана за управление на мрежата. Управителният орган на мрежата гарантира съгласуваността на плана за управление на мрежата.
8. Планът за управление на мрежата се актуализира редовно, като се вземат под внимание всички релевантни промени в нуждите и изискванията на мрежовите функции.
Член 7
Компетенции на управителния орган на мрежата
1. Без да се засягат отговорностите на държавите-членки, при изпълнението на своите задачи управителният орган на мрежата приема индивидуални мерки, които са резултат от процеса на съвместно вземане на решения. Страните, засегнати от тези мерки, ги прилагат.
2. Когато отговорностите на държавите-членки възпрепятстват приемането на такива индивидуални мерки, управителният орган на мрежата отнася случая до Комисията за допълнително разглеждане.
3. Освен това управителният орган на мрежата препоръчва мерки по други въпроси, когато ефективността на мрежата налага това.
4. В своята сфера на отговорност управителният орган на мрежата приема мерки, с които цели да гарантира постигането на приложимите цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, посочени в член 9 от Регламент (ЕС) № 691/2010.
5. Управителният орган на мрежата събира, консолидира и анализира всички релевантни данни, посочени в приложения I-VI. При поискване той предоставя тези данни на Комисията, Агенцията или органа за преглед на ефективността, предвиден в Регламент (ЕС) № 691/2010.
Член 8
Отношения с оперативни заинтересовани страни
1. С оглед изпълнение на своите задачи за наблюдение и подобряване на цялостната ефективност на мрежата управителният орган на мрежата разработва подходящите работни споразумения, предвидени в член 15, с оперативните заинтересовани страни.
2. Оперативните заинтересовани страни гарантират, че мерките, прилагани на равнището на местни или функционални блокове въздушно пространство, са съвместими с мерките, приети на равнището на мрежата чрез процеса на съвместно вземане на решения.
3. Оперативните заинтересовани страни предоставят на управителния орган на мрежата релевантните данни, посочени в приложения I-VI, като спазват всички крайни срокове, изисквания за пълнота или изисквания за точност, договорени с управителния орган на мрежата за предаването на данни от негова страна.
4. Оперативните заинтересовани страни, засегнати от индивидуалните мерки, приети от управителния орган на мрежата съгласно член 7, параграф 1, могат да поискат преразглеждане на тези мерки в срок от пет работни дни от тяхното приемане. Искането за преразглеждане не води до временно преустановяване на индивидуалните мерки.
5. Управителният орган на мрежата потвърждава или изменя съответните мерки в срок от пет работни или, в случай на криза в мрежата, в срок от 48 часа.
Член 9
Отношения с държавите-членки
1. При изпълнението на своите задачи управителният орган на мрежата надлежно отчита отговорностите на държавите-членки.
2. Държавите-членки уведомяват управителния орган на мрежата, в случай че техният суверенитет и отговорности възпрепятстват приемането на индивидуални мерки съгласно член 7, параграф 1.
3. Когато дадени държави-членки са засегнати от оперативни въпроси, свързани с мрежовите функции, те участват в процеса на съвместно вземане на решения и изпълняват резултатите, договорени в този процес, на национално равнище.
Член 10
Отношения с функционални блокове въздушно пространство
1. Държавите-членки гарантират тясно сътрудничество и координация между функционалния блок въздушно пространство и управителния орган на мрежата, например на равнище стратегическо планиране и тактическо управление на ежедневния поток и капацитет.
2. С оглед да се улесни оперативната взаимосвързаност между функционалните блокове въздушно пространство управителният орган на мрежата установява, в тясно сътрудничество с всички функционални блокове въздушно пространство, хармонизирани процеси, процедури и връзки, включително промени по аспекти, свързани с дейностите на управителния орган на мрежата.
3. Държавите-членки, които си сътрудничат в даден функционален блок въздушно пространство, гарантират изготвянето на консолидирани становища, свързани с мрежовите функции.
4. Доставчиците на аеронавигационно обслужване, които си сътрудничат в даден функционален блок въздушно пространство, гарантират изготвянето на консолидирани становища, свързани с оперативни въпроси по мрежовите функции.
5. Преди установяването на функционален блок въздушно пространство държавите-членки и доставчиците на аеронавигационно обслужване си сътрудничат по начин, който позволява изготвяне на консолидирани становища по аспекти, свързани с дейности на управителния орган на мрежата.
Член 11
Гражданско-военно сътрудничество
1. Управителният орган на мрежата гарантира сключването на подходящи споразумения, които позволяват и подпомагат адекватна координация с националните военни органи.
2. Държавите-членки гарантират адекватно военно участие във всички дейности, свързани с мрежовите функции.
3. Държавите-членки гарантират подходящо представяне на доставчиците на аеронавигационно обслужване за военни цели и военните ползватели на въздушното пространство във всички работни и консултативни споразумения, сключени от управителния орган на мрежата.
4. Функцията за проектиране на европейска трасова мрежа се изпълнява, без да се засягат резервациите или ограниченията на обем от въздушно пространство за изключително или специфично ползване от страна на държавите-членки. Управителният орган на мрежата насърчава и координира наличието на условни маршрути през тези области в съответствие с Регламент (ЕО) № 2150/2005 на Комисията (8).
Член 12
Общи изисквания за мрежовите функции
Управителният орган на мрежата гарантира спазване на общите изисквания за мрежовите функции, определени в приложение VI. Тези изисквания се прилагат, считано от датата на приемане на решението за номиниране, и управителният орган на мрежата ги изпълнява в срок до дванадесет месеца след тази дата.
ГЛАВА III
УПРАВЛЕНИЕ НА МРЕЖОВИТЕ ФУНКЦИИ
Член 13
Съвместно вземане на решения
1. Мрежовите функции се управляват чрез съвместно вземане на решения.
2. Процесът на съвместно вземане на решения включва:
а)
процес на консултация, предвиден в член 14;
б)
подробни работни споразумения и процеси за операции, предвидени в член 15.
3. С цел приемане на мерки, свързани с управлението на мрежовите функции и наблюдението на тяхната ефективност, управителният орган на мрежата създава управителен съвет на мрежата, предвиден в член 16.
4. Когато управителният орган на мрежата установи, че неговите действия се възпрепятстват от една или няколко страни, въпросът се отнася до управителния съвет на мрежата за решаване.
Член 14
Процес на консултация
1. Установява се процес с цел организиране на подходяща и редовна консултация с държавите-членки и оперативните заинтересовани страни.
2. Консултацията е насочена към подробните работни споразумения, предвидени в член 15, стратегическия план за мрежата, плана за управление на мрежата, напредъка по изпълнение на плановете, доклади до Комисията и оперативни въпроси по целесъобразност.
3. Процесът на консултация може да варира в зависимост от естеството на конкретните мрежови функции. С оглед да се гарантира, че могат да се разглеждат регулаторни въпроси, държавите-членки участват, когато е необходимо.
4. Когато заинтересованите страни не са удовлетворени от консултацията, въпросът първо се отнася към съответното споразумение за консултация на равнището на конкретната функция. Когато на равнището на конкретната функция не може да се постигне решение на проблема, въпросът се отнася до управителния съвет на мрежата за решаване.
Член 15
Подробни работни споразумения и процеси за операции
1. Управителният орган на мрежата разработва подробни работни споразумения и процеси за операции с цел разглеждане на аспекти на планиране и обслужване, като по-специално взема под внимание спецификата и изискванията на отделните мрежови функции, посочени в приложения I-VI.
2. Управителният орган на мрежата гарантира, че подробните работни споразумения и процеси за операции съдържат правила за уведомление на съответните заинтересовани страни.
3. При тези подробни работни споразумения и процеси за операции трябва да се зачита отделянето на предоставянето на услугата от регулаторните въпроси и да се гарантира участието на държавите-членки, когато е необходимо.
Член 16
Управителен съвет на мрежата
1. Управителният съвет на мрежата отговаря за следното:
а)
одобряване на стратегическия план за мрежата преди приемането му в съответствие с член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004;
б)
одобряване на три- до петгодишните и годишните планове за управление на мрежата;
в)
одобряване на процесите на съвместно вземане на решения, процесите на консултации, както и подробните работни споразумения и процесите за операции за мрежовите функции след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
г)
одобряване на правилника на европейското звено за координация при кризи в авиацията, предвиден в член 18, параграф 4, след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
д)
наблюдение на напредъка по прилагането на плановете и разглеждане на евентуални отклонения от първоначалните планове;
е)
наблюдение на процеса на консултация с оперативните заинтересовани страни;
ж)
наблюдение на дейностите, свързани с управлението на мрежовите функции;
з)
наблюдение на дейностите на управителния орган на мрежата, свързани с кризи в мрежата;
и)
одобряване на годишния доклад, посочен в член 20. Този доклад включва, но не е ограничен до прилагането на стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата;
й)
разглеждане на въпроси, които не са били решени на равнището на конкретната мрежова функция;
к)
оценка дали управителният орган на мрежата разполага с подходящи компетенции, ресурси и безпристрастност за независимо извършване на задачите, които са му поверени, включително сигурност, отговорност и договорености при извънредни случаи;
л)
одобряване на годишния бюджет на управителния орган на мрежата след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
м)
одобряване на неговия процедурен правилник след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
н)
разглеждане на всякакви допълнителни въпроси, които той счита за уместни.
2. Членовете на управителния съвет на мрежата с право на глас са, както следва:
а)
един представител на доставчиците на аеронавигационно обслужване от всеки функционален блок въздушно пространство, установен или в процес на установяване, като общият брой е четири гласа за всички доставчици на аеронавигационно обслужване;
б)
четирима представители на търговски и нетърговски граждански ползватели на въздушно пространство;
в)
двама представители на операторите на летища;
г)
двама представители на военните органи като доставчици на аеронавигационно обслужване и ползватели на въздушно пространство.
3. Членове на управителния съвет на мрежата са и следните лица:
а)
председателят, назначен на основание техническа компетентност и експертен опит по предложение на Комисията въз основа по-специално на предложения от членовете на управителния съвет на мрежата с право на глас и след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
б)
един представител на Комисията;
в)
един представител на Евроконтрол;
г)
един представител на управителния орган на мрежата.
4. Членовете имат по един заместник.
5. Членовете на управителния съвет на мрежата с право на глас се назначават по предложение на техните организации след получаване на положително становище от Комитета за единно небе.
6. Комисията може да назначи независими изтъкнати експерти като консултанти, които участват в личното си качество и представляват широка гама от дисциплини, обхващащи важни аспекти от мрежовите функции. Държавите, които участват в дейността на управителния орган на мрежата, предлагат кандидати за тази цел.
7. Членовете, посочени в параграф 3, букви а), б) и в), имат право да отхвърлят предложения, които оказват въздействие върху:
а)
суверенитета и отговорностите на държавите-членки, по-специално по отношение на обществения ред, обществената сигурност и въпросите на отбраната, както е определено в член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004;
б)
съвместимостта на дейностите на управителния съвет на мрежата с междинните и крайните цели на настоящия регламент; и
в)
безпристрастността и обективността на управителния съвет на мрежата.
8. Документите, посочени в параграф 1, се приемат от управителния съвет на мрежата с обикновено мнозинство на неговите членове с право на глас.
9. Когато не може да се постигне споразумение по въпроси от съществено значение за мрежата, управителният съвет на мрежата отнася случая до Комисията за последващо действие. Комисията уведомява Комитета за единно небе.
Член 17
Роля на Комитета за единно небе
1. Управителният орган на мрежата отнася регулаторните въпроси до Комисията, а Комисията уведомява Комитета за единно небе за тях.
2. Комитетът за единно небе изразява становище по следните въпроси:
а)
номинирането на управителния орган на мрежата;
б)
назначаването на председателя на управителния съвет на мрежата;
в)
назначаването на членовете на управителния съвет на мрежата с право на глас;
г)
правилника на управителния съвет на мрежата;
д)
стратегическия план за мрежата, и по-специално целите на този план на ранен етап;
е)
годишния бюджет на управителния орган на мрежата;
ж)
процедурния правилник на европейското звено за координация при кризи в авиацията;
з)
процесите на съвместно вземане на решения, процесите на консултации, както и подробните работни споразумения и процесите за операции за мрежовите функции.
3. Комитетът за единно небе може да консултира Комисията, когато управителният съвет на мрежата не може да постигне споразумение по въпроси от съществено значение за мрежата.
ГЛАВА IV
УПРАВЛЕНИЕ НА КРИЗИ В МРЕЖАТА
Член 18
Създаване на европейско звено за координация при кризи в авиацията
1. Управлението на кризи в мрежата се подпомага от създаването на европейско звено за координация при кризи в авиацията (EACCC).
2. Постоянните членове на EACCC се състоят от един представител на държавата-членка, упражняваща председателството на Съвета, един представител на Комисията, един представител на Агенцията, един представител на Евроконтрол, един представител на военните органи, един представител на доставчиците на аеронавигационно обслужване, един представител на летищата и един представител на ползвателите на въздушното пространство.
3. Съставът на EACCC може да се допълва от експерти в конкретни случаи в зависимост от конкретната криза.
4. EACCC подготвя своя процедурен правилник за приемане от управителния съвет на мрежата.
5. Управителният орган на мрежата предоставя ресурсите, необходими за създаването и дейността на EACCC.
Член 19
Отговорности на управителния орган на мрежата и на EACCC
1. Управителният орган на мрежата, съвместно с членовете на ЕАССС, отговаря за активиране и деактивиране на EACCC.
2. С подкрепата на EACCC управителният орган на мрежата отговаря за следното:
а)
координиране на управлението на реакцията по отношение на кризата в мрежата в съответствие с правилника на EACCC, което включва тясно сътрудничество със съответните структури в държавите-членки;
б)
подпомагане на привеждането в действие и координирането на плановете за извънредни случаи на равнището на държавите-членки;
в)
прецизиране на смекчаващи мерки на равнището на мрежата с цел гарантирано осигуряване на навременна реакция на такива кризисни ситуации в мрежата, така че да се защити и гарантира постоянно и безопасно обслужване на мрежата. За тази цел управителният орган на мрежата:
i)
осъществява 24-часово наблюдение на ситуацията в мрежата по отношение на кризи в мрежата;
ii)
гарантира ефективно управление и съобщаване на информация чрез разпространението на точни, навременни и съгласувани данни за подпомагане на прилагането на принципите и процесите за управление на риска в рамките на процесите на вземане на решения;
iii)
улеснява организираното събиране и централизираното съхранение на тези данни;
г)
изтъкване, когато е необходимо, пред Комисията, Агенцията или държавите-членки на възможности за допълнително подпомагане на смекчаването на кризата, включително свързване с оператори на други видове транспорт, които могат да идентифицират и осъществят междумодални решения;
д)
наблюдение на и докладване относно възстановяването и устойчивостта на мрежата.
ГЛАВА V
НАБЛЮДЕНИЕ, ДОКЛАДВАНЕ И НАДЗОР
Член 20
Наблюдение и докладване
1. Управителният орган на мрежата установява процес на постоянно наблюдение на:
а)
ефективността на оперативната мрежа;
б)
предприетите мерки и постигнатата в резултат на това ефективност от оперативните заинтересовани страни и държавите;
в)
ефективността и ефикасността на всяка от функциите, обхванати от настоящия регламент.
2. При постоянното наблюдение се идентифицират всички евентуални отклонения от стратегическия план за мрежата и плановете за управление на мрежата. Оперативните заинтересовани страни подпомагат управителния орган на мрежата в тази задача, извършвайки определени действия, включващи също така, но не ограничени до предоставянето на данни.
3. Управителният орган на мрежата ежегодно представя доклад на Комисията и Агенцията относно предприетите мерки за изпълнение на своите задачи. В доклада се разглеждат отделните мрежови функции, както и общата ситуация на мрежата и докладът е тясно свързан със съдържанието на стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата. Комисията уведомява Комитета за единно небе.
Член 21
Надзор на управителния орган на мрежата
Комисията, подпомагана от Агенцията по въпроси, свързани с безопасността, гарантира осъществяването на надзор върху управителния орган на мрежата, по-специално във връзка с изискванията, които се съдържат в настоящия регламент и други части от законодателството на Съюза. Комисията докладва ежегодно на Комитета за единно небе или по специално поискване.
ГЛАВА VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 22
Отношения с трети държави
Трети държави заедно с техни оперативни заинтересовани страни могат да участват в дейността на управителния орган на мрежата.
Член 23
Финансиране на управителния орган на мрежата
Държавите-членки предприемат необходимите мерки за финансирането на мрежовите функции, поверени на управителния орган на мрежата, въз основа на такси за аеронавигационно обслужване. Управителният орган на мрежата установява своите разходи по прозрачен начин.
Член 24
Отговорност
Управителният орган на мрежата организира осигуряването на покритие на отговорността, свързана с изпълнението на неговите задачи. Използваният метод за осигуряване на покритие е подходящ от гледна точка на съответните потенциални загуби и щети, като се взема предвид правният статут на управителния орган на мрежата и равнището на достъпно търговско застрахователно покритие.
Член 25
Преглед
Комисията извършва преглед на ефективността на изпълнението на мрежовите функции най-късно до 31 декември 2013 г. и на редовни интервали след това, като надлежно отчита референтните периоди за схемата за ефективност, предвидени в Регламент (ЕС) № 691/2010.
Член 26
Изменения на Регламент (ЕС) № 691/2010
Регламент (ЕС) № 691/2010 се изменя, както следва:
1.
В член 3, параграф 3 се добавя следната буква м):
„м)
оценката на плана за ефективност на управителния орган на мрежата, включително неговата съгласуваност с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз.“
2.
Вмъква се следният член 5а:
„Член 5а
Управителен орган на мрежата
1. Управителният орган на мрежата, създаден с член 3 от Регламент (ЕС) № 677/2011 на Комисията (9), извършва следните задачи във връзка със схемата за ефективност:
а)
подпомага Комисията, като предоставя релевантна информация за изготвянето на цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, преди референтните периоди и за наблюдение по време на референтния период. Управителният орган на мрежата по-специално насочва вниманието на Комисията към всеки съществен и устойчив спад на оперативната ефективност;
б)
в съответствие с член 20, параграф 5 предоставя достъп на Комисията до всички данни, посочени в приложение IV;
в)
подпомага държавите-членки и доставчиците на аеронавигационно обслужване да постигнат своята цел за ефективност по време на референтните периоди;
г)
изготвя план за ефективност, който се приема като част от стратегическия план за мрежата преди началото на всеки референтен период. Този план за ефективност е общественодостъпен и съдържа:
i)
цел за ефективност по отношение на околната среда, съгласувана с целта за ефективност, валидна за целия Европейски съюз, за целия референтен период, с годишни стойности, които се използват с цел наблюдение;
ii)
цели за ефективност за други ключови области на ефективност, съгласувани с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, за целия референтен период, с годишни стойности, които се използват с цел наблюдение;
iii)
описание на планираните действия за постигане на целите; и
iv)
при необходимост или ако бъде решено от Комисията, допълнителни ключови показатели за ефективност и цели.
3.
В член 17 се вмъква следният параграф 2a:
„2а. Комисията осъществява наблюдение на прилагането на плана за ефективност на управителния орган на мрежата. Ако целите не бъдат изпълнени в рамките на референтния период, Комисията предприема подходящи мерки, определени в плана за ефективност, с оглед коригиране на ситуацията. За тази цел се използват годишните стойности в плана за ефективност.“
(4)
В приложение III точки 3 и 4 се заменят със следното:
„3. Околна среда
Съставяне на трасета: неприложимо през първия референтен период. През втория референтен период - оценка на процеса на съставянето на трасета, който е използван в плана за ефективност, и неговата съгласуваност с процеса за разработване на план за подобряване на европейската трасова мрежа, разработен от управителния орган на мрежата.
4. Капацитет
Ниво на закъснения: сравнение на очакваното ниво на закъснения на УПВД по маршрута, използвано в плановете за ефективност, с референтна стойност, предоставена от Евроконтрол посредством процеса на планиране на капацитета и в плана за управление на мрежата от управителния орган на мрежата.“
Член 27
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 7 юли 2011 година.
REGULAMENTUL (UE) NR. 677/2011 AL COMISIEI
din 7 iulie 2011
de stabilire a normelor de aplicare a funcțiilor rețelei de management al traficului aerian (ATM) și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 691/2010
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea cerului unic european (regulament-cadru) (1), în special articolul 11,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 551/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind organizarea și utilizarea spațiului aerian în cerul unic european (regulamentul privind spațiul aerian) (2), în special articolul 6,
întrucât:
(1)
Obiectivul Regulamentului (CE) nr. 551/2004 este de a veni în sprijinul conceptului unui spațiu aerian operațional din ce în ce mai integrat, în contextul politicii comune în domeniul transporturilor, și de a stabili proceduri comune de configurare, planificare și management care să asigure desfășurarea eficientă și în condiții de siguranță a gestionării traficului aerian. Scopul funcțiilor de rețea trebuie să fie sprijinirea inițiativelor la nivel național și la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian.
(2)
Funcțiile de rețea trebuie să reprezinte un „serviciu de interes general” furnizat pentru rețeaua aviatică europeană, care să contribuie la dezvoltarea durabilă a sistemului de transport aerian prin garantarea nivelului necesar de performanță, de compatibilitate și de coordonare a activităților, inclusiv a celor vizând să asigure utilizarea optimă a resurselor limitate.
(3)
Configurarea rețelei europene de rute și coordonarea resurselor limitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 551/2004 nu trebuie să aducă atingere suveranității statelor membre asupra spațiului lor aerian și nici cerințelor statelor membre referitoare la ordinea publică, la securitatea publică și la obiectivele din domeniul apărării, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 549/2004.
(4)
Decizia nr. 676/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind cadrul de reglementare pentru politica de gestionare a spectrului de frecvențe radio în Comunitatea Europeană (decizia privind spectrul de frecvențe radio) (3) creează un cadru juridic și de orientare pentru domeniul respectiv.
(5)
Trebuie creat un organism imparțial și competent (administratorul de rețea) care să îndeplinească sarcinile necesare pentru exercitarea funcțiilor de rețea prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 551/2004.
(6)
Rețeaua europeană de rute trebuie configurată astfel încât să optimizeze rutele din perspectiva „gate-to-gate” pe parcursul tuturor etapelor zborului, luând în considerare în special eficiența zborurilor și aspecte de mediu.
(7)
Activitatea Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI) și a Eurocontrol legată de configurarea rutelor, de frecvență și de gestionarea codurilor de transponder SSR (secondary surveillance radar - radar secundar de supraveghere) este recunoscută și trebuie utilizată ca bază pentru optimizarea dezvoltării și a operării rețelei la nivelul Uniunii.
(8)
În ceea ce privește rețeaua, obligațiile statelor membre față de OACI în materie de configurare a rutelor, de frecvență și de gestionare a codurilor de transponder SSR trebuie respectate și aplicate în mod mai eficace, cu coordonarea și sprijinul administratorului de rețea.
(9)
Alocarea spectrului de frecvențe radio are loc în contextul Uniunii Internaționale a Telecomunicațiilor (UIT). Statelor membre le revine responsabilitatea de a evidenția cerințele aviației civile și, în consecință, de a utiliza în mod optim resursele alocate pentru traficul aerian general.
(10)
OACI a elaborat materialul orientativ necesar pentru funcția de cod SSR al transponderelor și pentru cea de frecvențe radio și operează un sistem de înregistrare a alocărilor de frecvențe pentru traficul aerian general în regiunea europeană a OACI, facilitat în prezent de Eurocontrol.
(11)
Regulamentul (CE) nr. 551/2004 prevede adoptarea unor norme detaliate de punere în aplicare pentru coordonarea și armonizarea proceselor și procedurilor care vizează eficientizarea gestionării frecvențelor aeronautice, precum și o funcție centrală de coordonare a identificării și soluționării rapide a necesităților legate de frecvențe pentru a sprijini configurarea și operarea rețelei.
(12)
Întrucât managementul fluxului de trafic aerian (ATFM) este parte integrantă din funcțiile de rețea, este necesară o legătură adecvată cu Regulamentul (UE) nr. 255/2010 al Comisiei din 25 martie 2010 de stabilire a unor norme comune privind managementul fluxului de trafic aerian (4).
(13)
Întrucât eficiența administrării rețelei depinde de inițierea imediată a funcțiilor de rețea, statele membre au însărcinat deja Eurocontrol cu realizarea ATFM.
(14)
Este benefic să se încredințeze unui singur organism coordonarea diverselor funcții de rețea în vederea elaborării unor soluții coerente de optimizare pe termen scurt și lung la nivel de rețea, care să respecte obiectivele de performanță. Cu toate acestea, funcțiile de rețea vor fi exercitate de administratorul rețelei și la nivelul statelor membre și al blocurilor funcționale de spațiu aerian, în funcție de responsabilitățile atribuite fiecărei părți prin prezentul regulament.
(15)
Administratorul de rețea trebuie să fie implicat în unele aspecte ale planurilor, acțiunilor și performanței în materie de management al traficului aerian (ATM) elaborate de statele membre și de blocurile funcționale de spațiu aerian, mai ales atunci când se preconizează sau este probabil că acest lucru va avea un efect semnificativ asupra performanței rețelei.
(16)
Evenimentele legate de erupția vulcanului Eyjafjallajökull din aprilie 2010 au demonstrat necesitatea de a crea o entitate centrală care să poată prelua conducerea în ceea ce privește coordonarea gestionării măsurilor de atenuare la nivel local, regional și la nivel de rețea, în vederea asigurării unei reacții prompte la situațiile de criză care vor afecta sectorul aviației în viitor.
(17)
Trebuie să existe coordonare între funcțiile de rețea și operațiunile organizate la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian.
(18)
Trebuie să se organizeze, la nivel național, la nivel de blocuri funcționale de spațiu aerian și la nivel de rețea consultări concrete cu părțile interesate.
(19)
Întrucât aeroporturile, care reprezintă puncte de intrare și de ieșire din rețea, contribuie semnificativ la performanța generală a rețelei, funcțiile de rețea trebuie să fie legate, prin intermediul Observatorului Uniunii Europene pentru capacitatea aeroporturilor, cu operatorii de aeroporturi care acționează în calitate de coordonatori la sol, în scopul optimizării capacității la sol, sporind astfel capacitatea generală a rețelei.
(20)
Aplicarea funcțiilor de rețea nu trebuie să aducă atingere prevederilor Regulamentului (CEE) nr. 95/93 al Consiliului din 18 ianuarie 1993 privind normele comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare (5).
(21)
Ținând seama în mod corespunzător de eficacitatea operațiunilor militare, cooperarea și coordonarea dintre civili și militari sunt de cea mai mare importanță pentru atingerea obiectivelor stabilite. Cu toate că deciziile privind conținutul, sfera sau desfășurarea operațiunilor și instrucției militare în cadrul regimului de trafic aerian operațional nu intră în sfera de competențe a Uniunii, este important să se țină seama de interfețele dintre aceste operațiuni și cele care fac obiectul prezentului regulament, în interesul siguranței și al eficienței reciproce.
(22)
Funcțiile de rețea nu trebuie să aducă atingere dispozițiilor articolului 13 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, care vizează salvgardarea intereselor esențiale ale politicii de securitate sau de apărare, sau aplicării dispozițiilor articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 551/2004 referitoare la utilizarea flexibilă a spațiului aerian.
(23)
Funcțiile de rețea trebuie furnizate în mod rentabil, evitând în special orice duplicare a eforturilor și, prin urmare, permițând furnizarea acestor funcții în așa fel încât eforturile financiare și cele în materie de resurse umane depuse de statele membre în temeiul prezentului regulament să fie mai reduse, sau cel puțin nu mai mari, decât cele depuse înainte de numirea unui administrator de rețea.
(24)
Comisia trebuie să asigure supravegherea corespunzătoare a administratorului de rețea.
(25)
Cerințele de siguranță aplicabile funcțiilor de rețea trebuie să fie la un nivel comparabil cu cel al cerințelor Agenției Europene de Siguranță a Aviației (agenția) referitoare la furnizarea serviciilor de navigație aeriană. Aceste cerințe, precum și cele privind supravegherea siguranței trebuie să fie prevăzute în prezentul regulament.
(26)
Faptul că țările terțe sunt luate în considerare și implicate în stabilirea și punerea în aplicare a funcțiilor de rețea trebuie să contribuie la crearea dimensiunii paneuropene a cerului unic european.
(27)
Funcțiile de rețea pot fi extinse în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 551/2004.
(28)
Exercitarea funcțiilor de rețea trebuie să facă obiectul unor obiective de performanță specifice. Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 691/2010 al Comisiei din 29 iulie 2010 de stabilire a unui sistem de performanță pentru serviciile de navigație aeriană și pentru funcțiile de rețea de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2096/2005 de stabilire a unor cerințe comune pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană (6) trebuie modificat în consecință. Aceste obiective de performanță pot fi dezvoltate ulterior pe baza experienței practice dobândite ca urmare a aplicării sistemului de performanță.
(29)
Regulamentul (UE) nr. 691/2010 trebuie modificat în mod corespunzător.
(30)
Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru cerul unic,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CAPITOLUL I
DISPOZIȚII GENERALE
Articolul 1
Obiectul și domeniul de aplicare
(1) Prezentul regulament stabilește normele de punere în aplicare a funcțiilor rețelei de management al traficului aerian (ATM) în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 551/2004, pentru a permite utilizarea optimă a spațiului aerian în cadrul cerului unic european și pentru a garanta că utilizatorii spațiului aerian pot exploata rutele pe care le preferă, permițând totodată un acces maxim la spațiile aeriene și la serviciile de navigație aeriană.
(2) În scopul administrării rețelei, prezentul regulament se aplică în special statelor membre, Agenției Europene de Siguranță a Aviației (agenția), utilizatorilor spațiului aerian, furnizorilor de servicii de navigație aeriană, operatorilor de aeroporturi, coordonatorilor de sloturi de aeroport și organismelor de exploatare, la nivel național sau la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian.
(3) În conformitate cu articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 551/2004 și fără a aduce atingere exploatării aeronavelor de stat în temeiul articolului 3 din Convenția de la Chicago privind aviația civilă internațională, statele membre aplică prezentul regulament în spațiul aerian de care sunt responsabile din regiunile EUR și AFI ale OACI.
(4) În conformitate cu articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, prezentul regulament nu împiedică aplicarea de măsuri de către un stat membru atât timp cât acestea sunt necesare pentru salvgardarea intereselor esențiale ale politicii de securitate sau de apărare.
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile de la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004.
De asemenea, se aplică următoarele definiții:
1.
„operator de aeroport” înseamnă „organism de administrare a unui aeroport”, astfel cum este definit în Regulamentul (CEE) nr. 95/93;
2.
„coordonator de sloturi de aeroport” înseamnă funcția înființată pe aeroporturile coordonate în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 95/93;
3.
„configurarea spațiului aerian” înseamnă procesul prin care se contribuie la realizarea obiectivelor de performanță legate de rețea și sunt satisfăcute necesitățile utilizatorilor spațiului aerian, precum și prin care se garantează sau se mărește nivelul stabilit de siguranță și se sporește capacitatea spațiului aerian și performanța de mediu prin dezvoltarea și aplicarea de capacități și tehnici avansate de navigație, de rețele îmbunătățite de rute și de sectorizări conexe, de structuri aerospațiale optimizate și de proceduri ATM de creștere a capacității;
4.
„rezervarea spațiului aerian” înseamnă un volum definit de spațiu aerian rezervat temporar pentru a fi utilizat în mod exclusiv sau specific de anumite categorii de utilizatori;
5.
„restricționarea spațiului aerian” înseamnă un volum definit de spațiu aerian în care se pot desfășura, în anumite momente, activități periculoase pentru zborul aeronavelor (o „zonă periculoasă”); sau spațiul aerian situat deasupra zonelor de uscat sau a apelor teritoriale ale unui stat în care zborul aeronavelor este restricționat în conformitate cu anumite condiții specificate (o „zonă restricționată”); sau spațiul aerian situat deasupra zonelor de uscat sau a apelor teritoriale ale unui stat în care este interzis zborul aeronavelor (o „zonă interzisă”);
6.
„structură de spațiu aerian” înseamnă un volum specific de spațiu aerian destinat să asigure exploatarea optimă și în condiții de siguranță a unei aeronave;
7.
„utilizarea spațiului aerian” înseamnă modul în care este utilizat spațiul aerian în exploatare;
8.
„reprezentant al utilizatorilor spațiului aerian” înseamnă orice persoană sau entitate juridică ce reprezintă interesele uneia sau mai multor categorii de utilizatori ai serviciilor de navigație aeriană;
9.
„bandă de frecvențe aeronautice” înseamnă înscrierea în tabelul alocărilor de frecvențe din Regulamentul UIT privind radiocomunicațiile a unei anumite benzi de frecvențe în care se fac alocări de frecvențe pentru traficul aerian general;
10.
„sector ATC” înseamnă un volum definit de spațiu aerian în care responsabilitatea de a controla traficul aerian revine, în orice moment, unui controlor sau unor controlori asociați;
11.
„rută de serviciu pentru traficul aerian (rută ATS)” înseamnă o parte specificată a structurii de spațiu aerian destinată să canalizeze fluxul de trafic dacă este necesar pentru furnizarea de servicii de trafic aerian;
12.
„coordonare între civili și militari” înseamnă interacțiunea dintre autoritățile civile și militare și componentele managementului de trafic aerian, necesară pentru asigurarea utilizării sigure, eficiente și armonioase a spațiului aerian;
13.
„rută condiționată” (CDR) înseamnă o rută ATS care este disponibilă numai pentru planificarea zborurilor și pentru utilizare în condiții specificate;
14.
„proces decizional în cooperare” înseamnă un proces în care deciziile sunt luate pe baza interacțiunii și consultării constante cu statele membre, cu părțile interesate operaționale și cu alți actori, după caz;
15.
„criză de rețea” înseamnă incapacitatea de a furniza servicii de navigație aeriană la nivelul solicitat, având drept consecință o pierdere considerabilă a capacității rețelei, sau un dezechilibru major între capacitatea rețelei și cerere, sau o întrerupere semnificativă a fluxului de informații în una sau mai multe părți ale rețelei, ca urmare a unei situații neobișnuite sau neprevăzute;
16.
„planul de îmbunătățire a rețelei de europene rute” înseamnă planul elaborat de administratorul de rețea în coordonare cu părțile interesate operaționale, care include rezultatul activităților sale operaționale în ceea ce privește configurarea rețelei de rute pe termen scurt și mediu, în conformitate cu principiile directoare din planul strategic al rețelei;
17.
„spațiu aerian cu rute libere” înseamnă un anumit spațiu aerian în care utilizatorii pot să își planifice liber rutele între un punct de intrare și un punct de ieșire, fără a se raporta la rețeaua de rute ATS;
18.
„alocare de frecvențe” înseamnă autorizația dată de un stat membru de a utiliza o frecvență radio sau un canal de frecvențe radio în condiții specificate;
19.
„impactul asupra rețelei” înseamnă, în contextul funcției de frecvențe radio definite în anexa II la prezentul regulament, o situație în care o alocare de frecvențe radio degradează, împiedică sau întrerupe funcționarea uneia sau mai multor alocări de frecvențe radio în cadrul rețelei sau afectează utilizarea optimă a benzilor de frecvențe aeronautice care intră sub incidența prezentului regulament;
20.
„opțiuni multiple în materie de rute” înseamnă posibilitatea utilizatorului spațiului aerian de a alege între două sau mai multe rute din rețeaua de rute ATS;
21.
„țări terțe” înseamnă state din afara UE care sunt membre ale Eurocontrol sau care au încheiat cu Uniunea un acord privind aplicarea cerului unic european sau care participă la un bloc funcțional de spațiu aerian;
22.
„administrator de rețea” înseamnă entitatea instituită în temeiul articolului 6 din Regulamentul (CE) nr. 551/2004 pentru a îndeplini sarcinile prevăzute la articolul respectiv și în prezentul regulament;
23.
„plan de administrare a rețelei” înseamnă planul elaborat de administratorul de rețea în coordonare cu părțile interesate operaționale, în scopul organizării activităților sale operaționale pe termen scurt și mediu, în conformitate cu principiile directoare din planul strategic al rețelei. Planul de administrare a rețelei conține o parte specifică destinată configurării rețelei europene de rute, care include planul de ameliorare a rețelei europene de rute;
24.
„planul strategic al rețelei” înseamnă planul elaborat de administratorul de rețea în concordanță cu plan general european de management al traficului aerian, în coordonare cu statele membre și cu părțile interesate operaționale, care definește principiile directoare de exploatare a rețelei și perspectivele pe termen lung ale acesteia;
25.
„organism de exploatare” înseamnă un organism responsabil cu furnizarea de servicii tehnice și de inginerie în sprijinul serviciilor de trafic aerian, de comunicații, de navigație sau de supraveghere;
26.
„cerințe operaționale” înseamnă cerințele de siguranță, capacitate și eficiență ale rețelei;
27.
„părți interesate operaționale” înseamnă utilizatorii civili și militari ai spațiului aerian, furnizorii civili și militari de servicii de navigație aeriană, operatorii de aeroporturi, coordonatori de sloturi de aeroport și organismele de exploatare, precum și toate grupurile suplimentare de părți interesate considerate ca fiind relevante pentru fiecare funcție;
28.
„configurare sectorială” înseamnă un sistem care combină sectoarele create și cel mai bine plasate pentru a satisface cerințele operaționale și disponibilitatea spațiului aerian;
29.
„rută solicitată de utilizator” înseamnă ruta dorită de operatorii de aeronave, despre care aceștia declară, în etapa de configurare a spațiului aerian, că răspunde necesităților lor.
CAPITOLUL II
ORGANIZAREA ȘI ADMINISTRAREA FUNCȚIILOR DE REȚEA
Articolul 3
Instituirea unui administrator de rețea
(1) În scopul îndeplinirii sarcinilor necesare pentru exercitarea funcțiilor prevăzute la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 551/2004 și în anexele la prezentul regulament, se instituie un organism imparțial și competent (administratorul de rețea).
(2) Durata mandatului administratorului de rețea coincide cu perioadele de referință pentru sistemul de performanță prevăzut la articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 691/2010. Aceasta trebuie să fie suficient de lungă pentru a permite atingerea maturității în exercitarea funcțiilor respective. Durata mandatului nu trebuie să fie mai scurtă decât două perioade de referință și poate fi prelungită.
(3) Numirea administratorului de rețea face obiectul unei decizii a Comisiei, după consultarea Comitetului pentru cerul unic în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 și cel târziu la trei luni de la adoptarea prezentului regulament. Decizia respectivă include termenii și condițiile numirii administratorului de rețea, inclusiv în ceea ce privește finanțarea și condițiile retragerii acestuia. Comisia evaluează respectarea acestor condiții la finalul fiecărei perioade de referință menționate la alineatul (2).
(4) Administratorul de rețea îndeplinește următoarele funcții:
(a)
configurarea rețelei europene de rute, în conformitate cu anexa I;
(b)
coordonarea resurselor limitate, în special:
(i)
frecvențele radio din cadrul benzilor de frecvențe aeronautice utilizate de traficul aerian general în conformitate cu anexa II;
(ii)
codurile de transponder SSR, în conformitate cu anexa III.
Comisia poate încredința și alte funcții administratorului de rețea, în temeiul articolului 6 alineatul (3) sau alineatul (4) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 551/2004.
(5) Administratorul de rețea îndeplinește, de asemenea, funcția de gestionare a fluxului de trafic aerian (ATFM) menționată la articolul 6 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 551/2004 și din Regulamentul (UE) nr. 255/2010.
Articolul 4
Sarcinile administratorului de rețea
(1) Pentru a sprijini exercitarea funcțiilor enumerate la articolul 3, administratorul de rețea îndeplinește următoarele sarcini, în vederea îmbunătățirii continue a administrării rețelei în cadrul cerului unic european, contribuind astfel la realizarea obiectivelor de performanță la nivelul Uniunii Europene, prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 691/2010, și, în special:
(a)
dezvoltarea, menținerea și aplicarea planului strategic al rețelei menționat la articolul 5, în conformitate cu sistemul de performanță prevăzut de Regulamentul (UE) nr. 691/2010, și ale planului general european de management al traficului aerian și ținând seama de planurile de navigație aeriană relevante ale OACI;
(b)
detalierea planului strategic al rețelei prin intermediul unui plan de administrare a rețelei, în conformitate cu articolul 6, abordând în special obiectivele de performanță la nivelul Uniunii Europene, care acoperă perioade de trei până la cinci ani, perioade de un an, de un trimestru, de o săptămână și de o zi;
(c)
dezvoltarea proiectului integrat al rețelei europene de rute prevăzut în anexa I;
(d)
exercitarea funcției centrale de coordonare a frecvențelor radio, în conformitate cu articolul 6 alineatul (4) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 551/2004 și cu anexa II la prezentul regulament;
(e)
coordonarea ameliorării procedurii de alocare a codurilor de transponder SSR, prevăzută în anexa III;
(f)
organizarea gestionării și a exercitării funcțiilor și îndeplinirea, în special, a obligațiilor unității centrale de ATFM;
(g)
asigurarea unei abordări consolidate și coordonate a tuturor activităților operaționale și de planificare ale rețelei, inclusiv monitorizarea și îmbunătățirea performanței generale a acesteia;
(h)
asigurarea sprijinului pentru managementul crizelor de rețea;
(i)
sprijinirea diferitelor părți interesate operaționale în îndeplinirea obligațiilor care le revin în aplicarea sistemelor și a procedurilor privind managementul traficului aerian și/sau serviciile de navigație aeriană (ATM/ANS) în conformitate cu planul general european de management al traficului aerian;
(j)
sprijinirea entităților însărcinate cu investigarea accidentelor sau incidentelor de aviație civilă sau cu analizarea acestora în conformitate cu cerințele entităților respective, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 996/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (7);
(k)
asigurarea coordonării cu alte regiuni și țări terțe care nu participă la activitatea administratorului de rețea.
(2) Administratorul de rețea contribuie la aplicarea sistemului de performanță în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 691/2010.
(3) Pentru îndeplinirea sarcinilor sale, administratorul rețelei garantează:
(a)
disponibilitatea, funcționarea și partajarea instrumentelor, a proceselor și a unor date coerente pentru sprijinirea procesului decizional în cooperare la nivelul rețelei, inclusiv, printre altele, sistemele de procesare a planurilor de zbor și cele de gestionare a datelor;
(b)
facilitarea și coordonarea între părțile interesate operaționale și sprijinirea acestora în punerea în aplicare a planurilor și a măsurilor conexe privind rețeaua, ca urmare a procesului decizional în cooperare;
(c)
coordonarea operațională, precum și optimizarea, interoperabilitatea și interconectivitatea corespunzătoare în cadrul sferei sale de responsabilitate;
(d)
coordonarea propunerilor de modificări cu documentele corespunzătoare ale OACI referitoare la funcțiile de rețea;
(e)
raportarea, în conformitate cu articolul 20, a tuturor aspectelor legate de performanța operațională, inclusiv resursele limitate;
(f)
o legătură adecvată cu alte moduri de transport.
(4) Administratorul de rețea răspunde cererilor ad-hoc de informații, recomandări, analize sau îndeplinește alte sarcini auxiliare similare legate de diversele sale funcții, la cererea Comisiei sau a agenției.
Articolul 5
Planul strategic al rețelei
(1) Pentru a-și orienta perspectiva pe termen lung, administratorul de rețea elaborează, menține și pune în aplicare planul strategic al rețelei, care trebuie să respecte perioada de referință prevăzută la articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 691/2010. Planul strategic conține planul și obiectivele de performanță pentru următoarea perioadă de referință și oferă o imagine de ansamblu asupra perioadelor de referință viitoare.
(2) Planul strategic al rețelei furnizează informațiile prevăzute în anexa IV.
(3) Planul strategic al rețelei are ca scop realizarea obiectivelor de performanță stabilite pentru funcțiile de rețea prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 691/2010.
(4) Planul strategic al rețelei este actualizat dacă este necesar.
Articolul 6
Planul de administrare a rețelei
(1) Pentru aplicarea planului strategic al rețelei la nivel operațional, administratorul de rețea elaborează un plan detaliat de administrare a rețelei.
(2) Planul de administrare a rețelei furnizează informațiile prevăzute în anexa V.
(3) Planul de administrare a rețelei instituie măsuri în vederea îndeplinirii obiectivelor de performanță la nivelul Uniunii Europene prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 691/2010 care acoperă o perioadă de trei până la cinci ani, o perioadă de un an, de un trimestru, de o săptămână și de o zi.
(4) Planul de administrare a rețelei include cerințe militare, dacă acestea sunt comunicate de statele membre.
(5) Planul de administrare a rețelei include planul de ameliorare a rețelei europene de rute și un plan echivalent privind frecvențele radio și codurile de transponder SSR.
(6) Planul de administrare a rețelei identifică constrângerile operaționale, blocajele, măsurile de îmbunătățire și soluțiile de remediere sau de atenuare.
(7) Furnizorii de servicii de navigație aeriană, blocurile funcționale de spațiu aerian și operatorii de aeroport se asigură că planurile lor operaționale sunt în concordanță cu planul de administrare a rețelei. Administratorul de rețea asigură coerența planului de administrare a rețelei.
(8) Planul de administrare a rețelei trebuie actualizat periodic, luând în considerare toate evoluțiile relevante ale necesităților și cerințelor funcțiilor de rețea.
Articolul 7
Competențele administratorului de rețea
(1) Fără a aduce atingere responsabilităților statelor membre, administratorul de rețea adoptă, în îndeplinirea sarcinilor sale, măsuri individuale care rezultă din procesul decizional în cooperare. Părțile vizate de măsurile respective trebuie să le aplice.
(2) Dacă responsabilitățile statelor membre împiedică adoptarea acestor măsuri individuale, administratorul de rețea aduce cazul la cunoștința Comisiei spre analiză.
(3) De asemenea, administratorul rețelei recomandă măsuri cu privire la alte aspecte necesare pentru performanța rețelei.
(4) Administratorul de rețea adoptă, în sfera sa de responsabilitate, măsuri destinate să garanteze realizarea obiectivelor de performanță la nivelul Uniunii Europene aplicabile, menționate la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. 691/2010.
(5) Administratorul de rețea colectează, consolidează și analizează toate datele relevante specificate în anexele I-VI. Administratorul de rețea transmite aceste date Comisiei, agenției sau organismului de evaluare a performanței prevăzut de Regulamentul (UE) nr. 691/2010, la cererea acestora.
Articolul 8
Relații cu părțile interesate operaționale
(1) Pentru a-și îndeplini sarcinile de monitorizare și îmbunătățire a performanței generale a rețelei, administratorul de rețea stabilește, împreună cu părțile interesate operaționale, structurile de lucru corespunzătoare prevăzute la articolul 15.
(2) Părțile interesate operaționale se asigură că măsurile aplicare la nivel local sau la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian sunt compatibile cu cele adoptate la nivelul rețelei prin procesul decizional în cooperare.
(3) Părțile interesate operaționale transmit administratorului de rețea datele enumerate în anexele I-VI, respectând eventualele cerințe în materie de termene limită, de exhaustivitate sau de acuratețe convenite cu administratorul de rețea pentru transmiterea acestora.
(4) Părțile interesate operaționale vizate de măsurile individuale luate de administratorul de rețea în temeiul articolului 7 alineatul (1) pot solicita reexaminarea acestor măsuri în termen de cinci zile lucrătoare de la adoptarea lor. Cererea de reexaminare nu are efect suspensiv asupra măsurilor individuale.
(5) Administratorul de rețea confirmă sau modifică măsurile în cauză în termen de cinci zile lucrătoare sau, în caz de criză de rețea, în termen de 48 de ore.
Articolul 9
Relații cu statele membre
(1) În îndeplinirea sarcinilor care îi revin, administratorul de rețea ține seama în mod corespunzător de responsabilitățile statelor membre.
(2) Statele membre informează administratorul de rețea în cazul în care suveranitatea și responsabilitățile lor împiedică adoptarea măsurilor individuale prevăzute la articolul 7 alineatul (1).
(3) Atunci când sunt implicate în aspecte operaționale legate de funcțiile de rețea, statele membre participă la procesul decizional în cooperare și aplică la nivel național rezultatele convenite în cadrul acestui proces.
Articolul 10
Relații cu blocurile funcționale de spațiu aerian
(1) Statele membre asigură o cooperare și o coordonare strânsă între blocurile funcționale de spațiu aerian și administratorul de rețea, de exemplu la nivelul planificării strategice și al gestionării tactice a fluxurilor zilnice și a capacității.
(2) Pentru a facilita interconectivitatea operațională între blocurile funcționale de spațiu aerian, administratorul de rețea stabilește, în strânsă cooperare cu toate blocurile funcționale de spațiu aerian, procese, proceduri și interfețe armonizate, inclusiv modificări ale aspectelor legate de activitățile administratorului de rețea.
(3) Statele membre care cooperează în cadrul unui bloc funcțional de spațiu aerian asigură formularea de opinii consolidate cu privire la funcțiile de rețea.
(4) Furnizorii de servicii de navigație aeriană care cooperează în cadrul unui bloc funcțional de spațiu aerian asigură formularea de opinii consolidate cu privire la aspectele operaționale ale funcțiilor de rețea.
(5) Înainte de crearea unui bloc funcțional de spațiu aerian, statele membre și furnizorii de servicii de navigație aeriană cooperează în vederea formulării de opinii consolidate cu privire la aspecte legate de activitățile administratorului de rețea.
Articolul 11
Cooperarea între civili și militari
(1) Administratorul de rețea se asigură că sunt instituite structuri corespunzătoare care să permită și să sprijine coordonarea adecvată cu autoritățile militare naționale.
(2) Statele membre se asigură că autoritățile militare sunt implicate în mod corespunzător în toate activitățile legate de funcțiile de rețea.
(3) Statele membre se asigură că furnizorii militari de servicii de navigație aeriană și utilizatorii militari ai spațiului aerian sunt reprezentați corespunzător în toate structurile operaționale de lucru și consultative instituite de administratorul rețelei.
(4) Funcția de configurare a rețelei europene de rute trebuie exercitată fără a aduce atingere rezervelor sau restricțiilor unui volum de spațiu aerian destinat unei utilizări exclusive sau specifice de către statele membre. Administratorul de rețea încurajează și coordonează disponibilitatea rutelor condiționale prin aceste zone, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2150/2005 al Comisiei (8).
Articolul 12
Cerințe generale aplicabile funcțiilor de rețea
Administratorul de rețea asigură îndeplinirea cerințelor generale privind funcțiile de rețea, prevăzute în anexa VI. Cerințele respective se aplică de la data adoptării deciziei de numire, iar administratorul de rețea se conformează acestora în termen de douăsprezece luni de la data respectivă.
CAPITOLUL III
GUVERNANȚA FUNCȚIILOR DE REȚEA
Articolul 13
Procesul decizional în cooperare
(1) Funcțiile de rețea sunt gestionate prin procesul decizional în cooperare.
(2) Procesul decizional în cooperare include:
(a)
un proces de consultare, prevăzut la articolul 14;
(b)
structuri de lucru și procese operaționale detaliate, prevăzute la articolul 15.
(3) În scopul adoptării măsurilor legate de guvernanța funcțiilor de rețea și al monitorizării performanței acestora, administratorul de rețea instituie un consiliu de administrare a rețelei, în conformitate cu articolul 16.
(4) Dacă administratorul de rețea consideră că acțiunile sale sunt împiedicate de una sau mai multe părți, cazul este transmis spre soluționare Consiliului de administrare a rețelei.
Articolul 14
Procedura de consultare
(1) Se instituie o procedură de organizare a consultării corespunzătoare și periodice a statelor membre și a părților interesate operaționale.
(2) Consultarea se concentrează asupra structurilor de lucru detaliate prevăzute la articolul 15, asupra planului strategic al rețelei, a planului de administrare a rețelei, asupra progresului înregistrat în ceea ce privește punerea în aplicare a planurilor, asupra rapoartelor Comisiei și asupra unor aspecte operaționale, după caz.
(3) Această procedură de consultare poate varia în funcție de natura fiecărei funcții de rețea. Statele membre sunt implicate în această procedură, atunci când este necesar, pentru a permite abordarea aspectelor de reglementare.
(4) Dacă părțile interesate nu sunt satisfăcute de consultare, problema se înaintează, în primă instanță, structurii consultative corespunzătoare funcției în cauză. Dacă nu poate fi rezolvată la nivel de funcție individuală, problema va fi transmisă spre soluționare Consiliului de administrare a rețelei.
Articolul 15
Structuri de lucru și procese operaționale detaliate
(1) Administratorul de rețea elaborează structuri de lucru și procese operaționale detaliate pentru a aborda aspecte de planificare și operaționale, ținând seama, în special, de particularitățile și de cerințele fiecărei funcții de rețea, în conformitate cu anexele I-VI la prezentul regulament.
(2) Administratorul de rețea se asigură că structurile de lucru și procesele operaționale detaliate conțin dispoziții privind notificarea părților interesate în cauză.
(3) Aceste structuri de lucru și procese operaționale detaliate trebuie să respecte principiul de separare a furnizării serviciilor de aspectele de reglementare și să asigure implicarea statelor membre, atunci când este necesar.
Articolul 16
Consiliul de administrare a rețelei
(1) Consiliul de administrare a rețelei are următoarele atribuții:
(a)
aprobarea planului strategic al rețelei înainte de adoptarea acestuia, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004;
(b)
aprobarea planului de administrare a rețelei pe trei-cinci ani și a celor anuale;
(c)
aprobarea proceselor decizionale în cooperare, a proceselor de consultare, precum și a structurilor de lucru și a proceselor operaționale detaliate pentru funcțiile de rețea, după primirea avizului favorabil al Comitetului pentru cerul unic;
(d)
aprobarea regulamentului de procedură al celulei europene de coordonare a crizelor în sectorul aviației, prevăzută la articolul 18 alineatul (4), după primirea avizului favorabil al Comitetului pentru cerul unic;
(e)
monitorizarea progreselor înregistrate în aplicarea planurilor și abordarea eventualelor devieri de la planurile inițiale;
(f)
monitorizarea procedurii de consultare a părților interesate operaționale;
(g)
monitorizarea activităților legate de gestionarea funcțiilor de rețea;
(h)
monitorizarea activităților administratorului de rețea legate de crizele de rețea;
(i)
aprobarea raportului anual menționat la articolul 20. Acest raport include, printre altele, aplicarea planului strategic al rețelei și a planului de administrare a rețelei;
(j)
abordarea problemelor care nu au fost soluționate la nivelul funcțiilor de rețea individuale;
(k)
verificarea faptului dacă administratorul de rețea dispune de competențele, resursele și imparțialitatea corespunzătoare pentru a îndeplini în mod independent sarcinile care îi revin, inclusiv măsurile privind securitatea, răspunderea și evenimentele neprevăzute;
(l)
aprobarea bugetului anual al administratorului de rețea, după primirea avizului favorabil al Comitetului pentru cerul unic;
(m)
aprobarea propriului regulament de procedură, după primirea avizului favorabil al Comitetului pentru cerul unic;
(n)
abordarea altor chestiuni pe care le consideră relevante.
(2) Membrii cu drept de vot din cadrul Consiliului de administrare a rețelei sunt următorii:
(a)
un reprezentat al furnizorilor de servicii de navigație aeriană per bloc funcțional de spațiu aerian, deja creat sau aflat în curs de creare, cu un număr total de patru voturi pentru toți furnizorii de servicii de navigație aeriană;
(b)
patru reprezentanți ai utilizatorilor civili comerciali și necomerciali ai spațiului aerian;
(c)
doi reprezentanți ai operatorilor de aeroporturi;
(d)
doi reprezentanți ai autorităților militare, în calitate de furnizori de servicii de navigație aeriană și de utilizatori ai spațiului aerian.
(3) Următorii sunt, de asemenea, membri ai Consiliului de administrare a rețelei:
(a)
președintele, numit pe baza competențelor tehnice și a expertizei, la propunerea Comisiei bazată în special pe propunerile formulate de membrii cu drept de vot ai Consiliului de administrare a rețelei și după primirea avizului favorabil al Comitetului pentru cerul unic;
(b)
un reprezentant al Comisiei;
(c)
un reprezentant al Eurocontrol;
(d)
un reprezentant al administratorului de rețea.
(4) Pentru fiecare membru există un membru supleant.
(5) Membrii cu drept de vot ai Consiliului de administrare a rețelei sunt numiți, la propunerea organizațiilor lor, după primirea avizului favorabil al Comitetului pentru cerul unic.
(6) Comisia poate numi drept consilieri experți independenți și recunoscuți care acționează în nume propriu și reprezintă o gamă largă de discipline ce include aspectele majore ale funcțiilor de rețea. Statele participante la activitatea administratorului de rețea propun candidați pentru numire în cadrul Consiliului de administrare a rețelei.
(7) Membrii enumerați la alineatul (3) literele (a), (b) și (c) au dreptul de a respinge propunerile care afectează:
(a)
suveranitatea și responsabilitățile statelor membre, în special în legătură cu ordinea publică, securitatea publică și obiectivele din domeniul apărării, astfel cum se prevede la articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004;
(b)
compatibilitatea activităților Consiliului de administrare a rețelei cu scopurile și obiectivele prezentului regulament;
(c)
imparțialitatea și echitatea Consiliului de administrare a rețelei.
(8) Documentele menționate la alineatul (1) trebuie adoptate de administratorul de rețea prin majoritatea simplă a membrilor săi cu drept de vot.
(9) Dacă nu se ajunge la un acord cu privire la problemele de importanță majoră pentru rețea, Consiliul de administrare a rețelei aduce cazul la cunoștința Comisiei în vederea adoptării de măsuri suplimentare. Comisia informează Comitetul pentru cerul unic.
Articolul 17
Rolul Comitetului pentru cerul unic
(1) Administratorul de rețea transmite chestiunile de reglementare Comisiei, care informează Comitetul pentru cerul unic în acest sens.
(2) Comitetul pentru cerul unic emite avize privind:
(a)
numirea administratorului de rețea;
(b)
numirea președintelui Consiliului de administrare a rețelei;
(c)
numirea membrilor cu drept de vot ai Consiliului de administrare a rețelei;
(d)
regulamentul de procedură al Consiliului de administrare a rețelei;
(e)
planul strategic al rețelei și, în special, obiectivele acestui plan, încă din primele etape;
(f)
bugetul anual al administratorului de rețea;
(g)
regulamentul de procedură al celulei europene de coordonare a crizelor în sectorul aviației;
(h)
procesele decizionale în cooperare, procedurile de consultare, precum și structurile de lucru și procesele operaționale detaliate pentru funcțiile de rețea.
(3) Comitetul pentru cerul unic poate informa Comisia atunci când nu se ajunge la un acord de către Consiliul de administrare a rețelei cu privire la probleme de importanță majoră pentru rețea.
CAPITOLUL IV
MANAGEMENTUL CRIZELOR DE REȚEA
Articolul 18
Crearea celulei europene de coordonare a crizelor în sectorul aviației
(1) Managementul crizelor de rețea este sprijinit prin crearea unei celule europene de coordonare a crizelor în sectorul aviației (European Aviation Crisis Coordination Cell - EACCC).
(2) Membrii permanenți ai EACCC sunt: un reprezentant al statului membru aflat la președinția Consiliului de miniștri al UE, un reprezentant al Comisiei, un reprezentant al agenției, un reprezentant al Eurocontrol, un reprezentant al autorităților militare, un reprezentant al furnizorilor de servicii de navigație aeriană, un reprezentant al aeroporturilor și un reprezentant al utilizatorilor spațiului aerian.
(3) Din EACCC pot face parte și experți, după caz, în funcție natura unei anumite situații.
(4) EACCC își elaborează regulamentul de procedură pe care îl supune spre adoptare Consiliului de administrare a rețelei.
(5) Administratorul de rețea pune la dispoziție resursele necesare pentru crearea și funcționarea EACCC.
Articolul 19
Atribuțiile administratorului de rețea și ale EACCC
(1) Administratorul de rețea, în comun cu membrii EACCC, este responsabil cu activarea și dezactivarea EACCC.
(2) Administratorul de rețea îndeplinește următoarele atribuții, cu sprijinul EACCC:
(a)
coordonarea gestionării răspunsului la crizele de rețea, în conformitate cu regulamentul de procedură al EACCC, asigurând cooperarea strânsă cu structurile corespunzătoare din statele membre;
(b)
sprijinirea activării și a coordonării planurilor de urgență la nivelul statelor membre;
(c)
elaborarea de măsuri de atenuare la nivel de rețea în vederea asigurării unui răspuns rapid la aceste situații de criză de rețea, pentru a proteja rețeaua și pentru a asigura funcționarea neîntreruptă a acesteia în condiții de siguranță. În acest scop, administratorul de rețea:
(i)
monitorizează situația rețelei 24 de ore din 24 pentru a detecta crizele de rețea;
(ii)
asigură gestionarea și comunicarea în mod eficace a informațiilor prin diseminarea la timp a unor date exacte și coerente în sprijinul aplicării principiilor și a procedurilor de gestionare a riscurilor în cadrul proceselor decizionale;
(iii)
facilitează colectarea organizată și stocarea centralizată a acestor date;
(d)
semnalarea către Comisie, agenție sau statele membre, acolo unde este cazul, a oportunităților de sprijin suplimentar pentru atenuarea crizelor, inclusiv crearea de legături cu operatorii altor moduri de transport care pot identifica și aplica soluții intermodale;
(e)
monitorizarea redresării și a durabilității rețelei și întocmirea de rapoarte în legătură cu acestea.
CAPITOLUL V
MONITORIZARE, RAPORTARE ȘI SUPRAVEGHERE
Articolul 20
Monitorizarea și raportarea
(1) Administratorul de rețea instituie un proces de monitorizare permanentă:
(a)
a performanței operaționale a rețelei;
(b)
a măsurilor luate și a performanței obținute de părțile interesate operaționale și de state;
(c)
a eficacității și eficienței fiecărei funcții care face obiectul prezentului regulament.
(2) Monitorizarea permanentă identifică eventualele devieri de la planul strategic al rețelei și de la planurile de administrare a rețelei. Părțile interesate operaționale oferă sprijin administratorului de rețea în îndeplinirea acestei sarcini prin efectuarea anumitor operațiuni care includ, dar nu se limitează la furnizarea de date.
(3) Administratorul de rețea prezintă Comisiei și agenției un raport anual cu privire la măsurile luate în vederea îndeplinirii sarcinilor care îi revin. Raportul abordează fiecare funcție de rețea în parte, precum și situația generală a rețelei și este strâns legat de conținutul planului strategic al rețelei și al planului de administrare a rețelei. Comisia informează Comitetul pentru cerul unic.
Articolul 21
Supravegherea administratorului de rețea
Comisia, asistată de agenție în chestiuni legate de siguranță, asigură supravegherea administratorului de rețea, în special în ceea ce privește respectarea cerințelor prevăzute de prezentul regulament și de alte acte legislative ale Uniunii. Comisia raportează Comitetului pentru cerul unic anual sau la cererea expresă.
CAPITOLUL VI
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 22
Relații cu țările terțe
Țările terțe, împreună cu părțile lor interesate operaționale, pot participa la activitatea administratorului de rețea.
Articolul 23
Finanțarea administratorului de rețea
Statele membre iau măsurile necesare pentru finanțarea funcțiilor de rețea atribuite administratorului de rețea, pe baza taxelor de navigație aeriană. Administratorul de rețea își stabilește costurile în mod transparent.
Articolul 24
Răspunderea
Administratorul de rețea ia măsuri care să acopere răspunderea legată de îndeplinirea sarcinilor sale. Metoda utilizată pentru furnizarea acoperirii trebuie să fie adaptată pierderii și prejudiciului potențial în cauză, ținând seama de statutul juridic al administratorului de rețea și de nivelul disponibil de acoperire a riscurilor pe plan comercial.
Articolul 25
Revizuire
Comisia reexaminează eficacitatea exercitării funcțiilor de rețea până cel târziu la 31 decembrie 2013 și ulterior în mod periodic, ținând seama în mod corespunzător de perioadele de referință pentru sistemul de performanță prevăzut de Regulamentul (UE) nr. 691/2010.
Articolul 26
Modificarea Regulamentului (UE) nr. 691/2010
Regulamentul (UE) nr. 691/2010 se modifică după cum urmează:
1.
La articolul 3 alineatul (3) se adaugă litera (m), după cum urmează:
„(m)
evaluarea planului de performanță al administratorului de rețea, inclusiv coerența planului respectiv cu obiectivele de performanță la nivelul Uniunii Europene.”
2.
Se inserează următorul articol 5a:
„Articolul 5a
Administratorul de rețea
Administratorul de rețea instituit prin articolul 3 din Regulamentul (UE) nr. 677/2011 al Comisiei (9) va îndeplini următoarele sarcini legate de sistemul de performanță:
(a)
sprijină Comisia prin furnizarea informațiilor relevante pentru elaborarea obiectivelor de performanță la nivelul Uniunii Europene înainte de începerea perioadelor de referință și pentru monitorizarea acestora pe durata perioadei de referință. În special, administratorul de rețea atrage atenția Comisiei asupra eventualelor scăderi semnificative și persistente ale performanței operaționale;
(b)
asigură, în conformitate cu articolul 20 alineatul (5), accesul Comisiei la toate datele enumerate în anexa IV;
(c)
sprijină statele membre și furnizorii de servicii de navigație aeriană în atingerea obiectivelor lor de performanță pe durata perioadelor de referință;
(d)
elaborează un plan de performanță care este adoptat în cadrul planului strategic al rețelei înainte de începutul fiecărei perioade de referință. Acest plan de performanță trebuie să fie public și:
(i)
să conțină un obiectiv de performanță în materie de mediu care să fie coerent cu obiectivul de performanță la nivelul Uniunii Europene pentru întreaga perioadă de referință, cu valori anuale de utilizat în scopuri de monitorizare;
(ii)
să conțină obiective de performanță în alte domenii principale de performanță relevante, coerente cu obiectivele de performanță la nivelul Uniunii Europene pentru întreaga perioadă de referință, cu valori anuale de utilizat în scopuri de monitorizare;
(iii)
să conțină o descriere a măsurilor planificate în vederea realizării obiectivelor;
(iv)
să conțină, dacă este necesar sau dacă Comisia decide astfel, indicatori principali de performanță și obiective suplimentare.
3.
La articolul 17 se inserează următorul alineat (2a):
„(2a) Comisia monitorizează punerea în aplicare a planului de performanță elaborat de administratorul de rețea. Dacă obiectivele nu sunt îndeplinite în perioada de referință, Comisia aplică măsurile corespunzătoare, prevăzute în planul de performanță, în scopul remedierii situației. În acest scop, se utilizează valorile anuale din planul de performanță.”
4.
La anexa III, punctele 3 și 4 se înlocuiesc cu următorul text:
„3. Mediu
Configurarea rutelor: nu se aplică în prima perioadă de referință. În a doua perioadă de referință, se evaluează procesul de configurare a rutelor utilizat în planul de performanță și coerența acestuia cu procesul de dezvoltare a planului de îmbunătățire a rețelei europene de rute elaborat de administratorul de rețea.
4. Capacitate
Nivelul întârzierilor: se compară nivelul preconizat al întârzierilor ATFM pe rută utilizat în planul de performanță cu valoarea de referință furnizată de procesul de planificare a capacității al Eurocontrol și în planul de administrare a rețelei elaborat de administratorul de rețea.”
Articolul 27
Intrare în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 7 iulie 2011.