РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 2/2012 НА СЪВЕТА
от 4 януари 2012 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях с произход от Китайската народна република и Тайван след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия („Комисията“) след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1890/2005 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито и окончателно събра временните мита, наложени върху вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях, с произход от Китайската народна република, Индонезия, Тайван, Тайланд и Виетнам. В същото време процедурата във връзка с вноса на крепежни елементи от неръждаема стомана с произход от Малайзия и Филипините бе прекратена.
(2)
На 25 август 2009 г., вследствие на преразглеждане, открито съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, Съветът, с Регламент (ЕО) № 768/2009 (3), измени посочените по-горе мерки по отношение на един производител износител от Виетнам.
(3)
Регламентът, който доведе до налагането на окончателното антидъмпингово мито върху вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана, с произход, inter alia, от Китайската народна република (КНР) и Тайван, ще бъде наричан по-долу „първоначалният регламент“. Разследването, което доведе до мерките, наложени с първоначалния регламент на засегнатите държави, ще бъде наричано по-долу „първоначалното разследване“.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(4)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (4) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 19 август 2010 г. Комисията получи искане за откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от European Industrial Fasteners Institute (EIFI, Европейски съвет по промишлените крепежни елементи) („заявителят“) от името на петима производители от Съюза: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. и Ugivis S.A., които представляват основна част, в този случай повече от 25 % от общото производство на крепежни елементи от неръждаема стомана в Съюза.
(5)
Искането бе ограничено до антидъмпинговите мерки, наложени върху вноса с произход от КНР и Тайван („засегнатите държави“). Следователно антидъмпинговите мерки, наложени с първоначалния регламент върху вноса на крепежни елементи от неръждаема стомана, с произход от Виетнам, Индонезия и Тайланд, не са предмет на настоящото преразглеждане.
(6)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките, наложени върху вноса на крепежни елементи от неръждаема стомана с произход от засегнатите държави, вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(7)
Като установи, след обсъждане с консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 19 ноември 2010 г., с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (5), че открива преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент („известието за откриване“).
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(8)
Разследването на продължаването на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или РПП). Прегледът на тенденциите, необходими за да се направи оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглежданият период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(9)
Комисията уведоми официално за откриването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, и представителите на засегнатите държави.
(10)
Комисията също така даде възможност на заинтересованите страни да изразят писмено своето становище и да поискат да бъдат изслушани в рамките на срока, посочен в известието за откриване. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(11)
С оглед на видимо големия брой производители износители от засегнатите държави, несвързани вносители в Съюза и производители от Съюза, участващи в разследването, в известието за откриване беше предвидена представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(12)
За да може Комисията да реши дали е необходима представителна извадка и ако това е така - да подбере извадка, съгласно член 17 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от публикуването на известието за откриване и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за откриване. С оглед на получените отговори бе решено да се подбере представителна извадка по отношение на тайванските производители износители, несвързаните вносители в Съюза и производителите от Съюза. Що се отнася до КНР, нито един производител износител от КНР не оказа съдействие на разследването.
(13)
Тридесет и шест тайвански износители/групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителната извадка. Десет от тях не можаха да бъдат взети предвид, тъй като изглежда, че те са само търговски дружества или не са изнасяли за Съюза по време на РПП. Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие тайвански дружества, Комисията подбра представителна извадка от четирима производители износители. Впоследствие едно включено в представителната извадка дружество прекрати своето съдействие. Останалите три дружества, включени в представителната извадка, представляваха 41,6 % от тайванския износ за ЕС по време на РПП.
(14)
Що се отнася до несвързаните вносители в Съюза, от осемте дружества, които предоставиха поисканата информация, трите най-големи, които представляваха почти 90 % от обема на вноса, съобщен от оказалите съдействие дружества, бяха подбрани за представителната извадка. Впоследствие само един вносител предостави отговор на въпросника.
(15)
Дванадесет производители от Съюза предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от шестима производители от Съюза. Впоследствие един производител от Съюза, включен в представителната извадка, прекрати своето съдействие. Останалите петима производители, включени в представителната извадка, представляваха 38 % от продажбите, извършени от всички производители от Съюза на несвързани клиенти в ЕС по време на РПП.
(16)
Комисията изпрати въпросници на страните, включени в представителната извадка, и на всички ползватели, за които се знаеше, че са засегнати. Както бе посочено по-горе, отговори на въпросниците бяха получени от петима производители от Съюза, трима производители износители от Тайван и един вносител. По време на настоящото разследване нито един от ползвателите, с които бе осъществен контакт, не заяви своя интерес, нито се представи.
(17)
Както бе пояснено в съображения 13 и 15, един тайвански производител износител, включен в представителната извадка, и един производител от Съюза, включен в представителната извадка, решиха да не изпращат отговор на въпросника. В двата случая обаче бе преценено, че извадката, изготвена от останалите дружества, продължава да е представителна от гледна точка на съответните обеми на продажбите.
(18)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
Bulnava S.r.l, Suello, Италия;
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Италия;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Италия;
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Германия;
-
Ugivis S.A, Belley, Франция;
б)
производители износители от Тайван
-
Arrow Fastener Co., Ltd. и свързаните с него износители, Shu-Lin City;
-
Shekai Precision Co., Ltd. и свързания с него износител, Kaohsiung;
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien;
в)
невързан вносител в Съюза:
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Германия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(19)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този, определен в първоначалния регламент, а именно някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях, с произход от КНР и Тайван, класирани понастоящем в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70 („разглежданият продукт“).
(20)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди, че както и при първоначалното разследване, разглежданият продукт и продуктите, произвеждани и продавани от производителите износители на вътрешния пазар, както и продуктите, произвеждани и продавани в ЕС от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и една и съща употреба и следователно се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(21)
Четири страни заявиха своя интерес и посочиха, че продуктите, класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10 и 7318 15 51, следва да бъдат изключени от обхвата на настоящото разследване, тъй като се твърди, че те не се произвеждат в Съюза. Това твърдение бе отхвърлено, тъй като i) не бяха представени доказателства за това, че тези продукти са различни от гледна точка на основните физически и технически характеристики, и ii) обхватът на продукта не може по никакъв начин да бъде променян в рамките на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките.
(22)
След разгласяване на основните факти и съображения, на базата на които се препоръча запазване на съществуващите мерки („окончателното разгласяване“), един от тайванските производители износители заяви, че крепежните елементи, изработени от два метала, не следва да се включват в обхвата на продукта поради значителните различия между крепежните елементи, изработени от два метала, и крепежните елементи от неръждаема стомана от гледна точка на единичната продажна цена, производствените разходи, основните физически и технически характеристики и приложенията. Въпреки това, както бе пояснено в съображение 21 по-горе, обхватът на продукта не може да бъде променен в контекста на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. Това искане би могло да бъде разгледано в рамките на междинно преразглеждане на обхвата на продукта, което може да бъде поискано от дружеството.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
(23)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
1. КНР
1.1. Предварителни бележки
(24)
Както бе пояснено по-горе, нито един производител износител от КНР не оказа съдействие при разследването.
(25)
Следователно констатациите относно вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга, изложени по-долу, трябваше да бъдат направени на базата на най-добрите налични данни, и по-специално на данните от Евростат и информацията, предоставена от промишлеността на Съюза в искането за преразглеждане. Официалните статистически данни на КНР за износа не можаха да бъдат използвани в този случай, тъй като разглежданият продукт представлява само малък дял от съобщените количества в съответните тарифни позиции на хармонизираната система.
1.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(26)
Поради липсата на съдействие от страна на производителите износители от КНР не можаха да бъдат изчислени индивидуални дъмпингови маржове.
(27)
Съгласно искането за преразглеждане, износът от КНР за Съюза се е осъществявал на дъмпингови цени, като маржовете са варирали от 13,6 % до 61,8 %. Както бе посочено в известието за откриване, заявителят е сравнил експортните цени от КНР за Съюза с конструираната нормална стойност в Тайван, държавата аналог, използвана при първоначалното разследване.
(28)
Тъй като дружествата от КНР не оказаха съдействие, няма информация, която би позволила да се стигне до друго заключение. Освен това се посочва, че нормалната стойност, установена за единственото оказало съдействие тайванско дружество, бе сметната за значително по-висока от нормалната стойност, установена от заявителя в искането за разследване с оглед изтичането на срока на действие на мерките. Тъй като нищо не сочи, че експортните цени от КНР за Съюза са различни от тези в искането, вероятно е дъмпингът от КНР да е продължил да бъде упражняван на равнища, по-високи от тези, посочени в искането.
1.3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(29)
Освен анализа за наличие на дъмпинг през РПП, бе разгледана и вероятността от повтаряне на дъмпинга.
(30)
В това отношение бяха анализирани следните елементи: неизползваният капацитет на производителите износители от КНР, привлекателността на пазара на Съюза за производителите от КНР и техният износ за трети държави.
1.3.1. Неизползван капацитет на производителите износители от КНР
(31)
Тъй като няма достатъчно обществено достъпна информация за промишлеността в КНР в сектора на крепежните елементи от неръждаема стомана, информацията, включена в искането за преразглеждане, бе използвана, за да се направи преценка на капацитета на КНР От нея става ясно, че от 2003 г. в КНР са инсталирани нови производствени съоръжения за крепежни елементи от неръждаема стомана. Освен това вследствие на антидъмпинговите мерки, наложени върху вноса на някои крепежни елементи от желязо и стомана (6), и на последвалия спад на вноса от КНР на този вид крепежни елементи в Съюза от 2009 г. насам, производителите от КНР разполагат със значителен неизползван производствен капацитет, който би могъл да бъде използван за производството на разглеждания продукт, тъй като производството лесно може да се пренасочва между двата вида крепежни елементи.
1.3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(32)
Привлекателността на пазара на Съюза е видна от факта, че налагането на антидъмпингови мита не е попречило на разрастването на износа на разглеждания продукт от КНР. Дори напротив - по данни на Евростат обемът на вноса от КНР в Съюза е нараснал с 13 % между 2007 г. и РПП. Развитието на цените на вноса от КНР за същия период показа, че по данни на Евростат средната цена на вноса се е увеличила. По-подробен анализ обаче показа, че цената на крепежните елементи, декларирани в кода по КН, който представлява 59 % от общото количество, внесено по време на РПП, е спаднала с 24 % по време на разглеждания период. Това е доказателство, че въпреки действащите мерки, износителите от КНР са били в състояние да увеличат обема на износа си и да понижат още повече своите цени за по-голямата част от изнесения разглеждан продукт.
1.3.3. Износ за трети страни
(33)
По отношение на обема и цените на износа от КНР за трети държави, трябва да се отбележи, че данните за износа от КНР засягат цели кодове по ХС. В сравнение със статистическите данни за вноса на ЕС на равнище ТАРИК, разглежданият продукт представлява около 3 % в обемно изражение от вноса по тези кодове по ХС. Следователно експортните данни не са много полезен източник на информация. Поради липсата на съдействие от страна на производители износители от КНР, не можа да бъде получена никаква друга информация относно износа от КНР за трети държави.
1.4. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(34)
С оглед на описаните по-горе констатации може да се направи заключението, че износът от КНР все още е на дъмпингови цени и че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако сегашните антидъмпингови мерки бъдат премахнати. Действително, предвид съществуващия неизползван капацитет в КНР и факта, че вносът на разглеждания продукт в Съюза се е увеличил през разглеждания период, въпреки наличието на антидъмпингови мерки, производителите износители от КНР изглежда ще имат стимул да продължат да повишават своя износ за пазара на Съюза на дъмпингови цени, ако се позволи мерките да отпаднат.
2. Тайван
2.1. Предварителни бележки
(35)
Посочва се, че с оглед на големия брой тайвански производители износители, които изразиха готовност да съдействат, за разследването бе подбрана представителна извадка от четири дружества/групи от дружества. Впоследствие едно от тези четири дружества прекрати своето съдействие. Тъй като обаче останалите дружества представляваха 41,6 % от общия обем на тайванския износ (7) за Съюза по време на РПП, извадката продължи да бъде смятана за представителна.
(36)
Освен това се посочва, че при посещенията за проверка, извършени в помещенията на останалите три дружества, включени в представителната извадка, информацията, предоставена в отговора на въпросника от едно от тях не можа да бъде проверена, и бе установено, че другото дружество е предоставило подвеждаща информация. Въпросните производители износители бяха незабавно информирани за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент, което би довело до пренебрегване на предоставената информация и до прибягване до най-добрите налични данни. Дружествата получиха възможността да предоставят допълнителни коментари по този въпрос. Постъпилите коментари обаче не повлияха на решението на Комисията да използва наличните данни по отношение на тези двама производители износители. Вследствие на това индивидуален дъмпингов марж бе изчислен само за един тайвански производител износител.
(37)
С оглед на изложеното по-горе, по-голяма част от констатациите относно вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга, изложени по-долу, трябваше да стъпят на наличните данни, и по-специално на данните, предоставени от единствения оказал съдействие производител износител, от един оказал съдействие вносител, данните на Евростат и информацията, предоставена от заявителя в искането за преразглеждане. Официалните тайвански статистически данни за износа не можаха да бъдат използвани в този случай, тъй като разглежданият продукт представлява само малък дял от количествата, декларирани в съответните тарифни позиции на хармонизираната система.
2.2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.2.1. Нормална стойност
(38)
Съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали продажбите на сходния продукт, реализирани от оказалия съдействие тайвански производител износител на вътрешния пазар към независими клиенти, са били представителни, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на най-малко 5 % от общия обем на съответстващите експортни продажби за Съюза.
(39)
Впоследствие Комисията определи онези видове на сходния продукт, продавани на вътрешния пазар от дружеството, които са идентични или пряко сравними с видовете, продадени за износ към Съюза. Аспектите, които бяха взети предвид при определянето на видовете на продукта, са i) видът на крепежните елемент, ii) класът на използваната като суровина стомана, iii) стандартът DIN на крепежните елементи, iv) диаметърът на крепежните елементи и v) тяхната дължина.
(40)
Беше проучено допълнително дали продажбите на вътрешния пазар на оказалия съдействие производител износител са представителни за всички видове на продукта, т.е. дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта са съставлявали поне 5 % от обема на продажбите на същия продукт, осъществени за Съюза. За видовете на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били в представителни количества, бе проверено дали тези продажби са били извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(41)
Проверката дали вътрешните продажби на всеки вид на продукта, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия беше извършена посредством установяването на дела на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта на независими клиенти. Във всички случаи, когато продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха направени в достатъчно количество при обичайни търговски условия, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на вътрешния пазар на въпросния вид, извършени по време на РПП.
(42)
За останалите видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар не са били в представителни количества или не са били извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше определена в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Нормалната стойност беше определена, като към производствените разходи на изнасяния вид, коригирани при необходимост, се добави разумен процент за разходи за реализация, общи и административни разходи и разумен марж на печалбата на основата на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия в съответствие с първото изречение от член 2, параграф 6 от основния регламент.
2.2.2. Експортна цена
(43)
Всички продажби за износ за пазара на Съюза, с изключение на една, на оказалия съдействие тайвански производител износител, са извършени на независими клиенти. Следователно експортната цена бе определена въз основа на действително платените или платимите цени за разглеждания продукт съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
(44)
В случая на експортни сделки, когато износът за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество, експортната цена е била определена въз основа на цената на свързания търговец при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
2.2.3. Сравнение
(45)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на база цена франко завода и при същото равнище на търговия. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. За целта, когато беше приложимо и обосновано, под формата на корекции бяха взети предвид разликите по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, финансовите разходи и разходите за опаковане, за комисиони и отстъпки.
2.2.4. Дъмпингов марж
(46)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове на продукта бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид на разглеждания продукт. Въз основа на описаната по-горе методология бе установено, че по време на РПП оказалият съдействие износител е продължил да упражнява дъмпинг. Въз основа на 4 от 12-те месеца на РПП, дъмпингът е възлизал на 22 %.
(47)
Припомня се, че базирането на изчислението на дъмпинга на период от 4 месеца от РПП е обичайно използваната от Комисията методология при преразглежданията с оглед изтичане на срока на действие на мерките, когато трябва да се определи дали има продължаване на дъмпинга или вероятност от повторение на дъмпинга. Действително, при преразглеждания с оглед изтичане на срока на действие на мерките, не за всички сделки е необходимо да се определя дъмпингов марж, тъй като такова изчисление е нужно само за изменение на равнището на действащата антидъмпингова мярка, което не е целта на едно преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. Подбраните 4 месеца са последните от всяко тримесечие и следователно са равномерно разпределени през 12-месечния период на РПП.
(48)
След окончателното разгласяване единственият оказал съдействие тайвански производител износител заяви, че някои вътрешни сделки, отбелязани във въпросника, които са били взети предвид при изчисляването на нормалната стойност, всъщност са били предназначени за износ за Съюза, а не за вътрешно потребление. Дружеството заяви, че тези препродажби са били извършени от независими производители или търговци на крепежни елементи в Тайван.
(49)
Трябва да се отбележи, че това твърдение не бе подкрепено от никакви доказателства, които показват, че тези стоки са били предназначени за износ за Съюза. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(50)
С оглед на прилагането на член 18 от основния регламент по отношение на другите двама производители износители, включени в представителната извадка, за тях не бе изчислен никакъв дъмпингов марж. Съгласно искането за преразглеждане обаче износът от Тайван е бил по всяка вероятност извършван на дъмпингови цени, като маржовете са варирали между 14 % и 50 %. Няма налична информация, която би позволила да се направи различно заключение. Освен това, фактът, че за единственото разследвано дружество бе установено, че упражнява дъмпинг на пазара на Съюза и че средната цена на разглеждания продукт, внасян от Тайван, е по-ниска от средната експортна цена на посоченото дружество, потвърждава наличието на дъмпинг в национален мащаб, на базата на проверена информация.
2.3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(51)
Освен анализа за наличие на дъмпинг през РПП, за Тайван бе разгледана и вероятността продължаване на дъмпинга.
(52)
В това отношение бяха анализирани следните елементи: неизползваният капацитет на тайванските производители износители, привлекателността на пазара на Съюза за тайванските производители и техният износ за трети държави.
2.3.1. Неизползван капацитет на износителите
(53)
По отношение на неизползвания капацитет на износителите, предвид факта, че няма достатъчно обществено достъпна информация за тайванската промишленост в сектора на крепежните елементи от неръждаема стомана, следните заключения са направени основно на базата на информацията, включена в искането за преразглеждане, и на информацията, получена по време на посещенията за проверка. Съгласно искането за преразглеждане новите тайвански производители на крепежни елементи от неръждаема стомана са инвестирали в ново оборудване за повишаване на техния производствен капацитет. Наред с това проверката показа, че инвестициите в производствен капацитет се очаква да нараснат с 12 % през 2011 г., в сравнение с ПР от първоначалното разследване. По време на РПП неизползваният капацитет на оказалия съдействие производител е бил 7 % от общия производствен капацитет. Установено бе, че равнището на складовите наличности е твърде ниско, тъй като оказалото съдействие дружество е произвеждало разглеждания продукт само по поръчка.
2.3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(54)
Привлекателността на пазара на Съюза е видна от факта, че налагането на антидъмпингови мита не е засегнало тайванския износ за Съюза. По данни на Евростат и на проверени данни за износа, между 2007 г. и РПП обемът на вноса от Тайван е бил по-скоро стабилен, но през същия период стойността на този внос се е понижила с 16 %. Това показва, че средната продажна цена на крепежни елементи от неръждаема стомана с произход от Тайван е спаднала по време на РПП. Това е доказателство, че въпреки действащите мерки, тайванските износители са били в състояние да запазят обема на износа си и да понижат още повече своите цени.
(55)
В тази връзка една от заинтересованите страни от Тайван отбеляза, че понижението на тайванските експортни цени не е било в резултат на враждебното ценово поведение на износителите, а е последвало развитието на цените на основната суровина, т.е. на прътите за тел. Трябва да се отбележи, че понижението на цените на суровината е засегнало всички производители на крепежни елементи от неръждаема стомана по сходен начин. Независимо от това заключението, че пазарът на Съюза продължава да бъде привлекателен за тайванските производители остава непроменено, тъй като те са съумели да съхранят обема на своя износ, въпреки действащите антидъмпингови мерки.
2.3.3. Експортни цени към трети държави
(56)
По отношение на тайванския износ за трети държави трябва да се отбележи, че данните за тайванския износ, които можаха да бъда анализирани, засягат цели кодове по ХС. В сравнение със статистическите данни за вноса на ЕС на равнище ТАРИК, разглежданият продукт представлява около 2,6 % в обемно изражение от вноса по тези кодове по ХС. Следователно тези данни не са добър източник на информация за обема и цените на износа на разглеждания продукт от Тайван за трети държави. Проверените данни за износа, получени от тримата тайвански износители, включени в представителната извадка, показват обаче спад в обема на износа за трети държави. Това показва, че тайванските износители са по-скоро ориентирани към ЕС.
(57)
Освен това се посочва, че информацията, предоставена от оказалия съдействие тайвански износител, показва, че единичната продажна цена за Съюза е 10 % по-висока от тази за други държави и че обемът, който е изнесен за други държави, представлява само 20 % от обема на износа за Съюза.
2.4. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(58)
С оглед на описаните по-горе констатации може да се направи заключението, че износът от Тайван все още е на дъмпингови цени и че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако сегашните антидъмпингови мерки бъдат премахнати. И действително, предвид съществуващия в Тайван неизползван капацитет и привлекателността на пазара на Съюза изглежда съществува стимул за тайванските производители износители да увеличат износа си за пазара на Съюза на дъмпингови цени, ако се позволи мерките да отпаднат.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
1. Производство на Съюза
(59)
Цялата налична информация за производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в искането за преразглеждане, и данните, събрани от производителите от Съюза преди и след започването на разследването, бяха използвани за установяване на общото производство на Съюза.
(60)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 63 000 t по време на РП. Тази цифра включва производството на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес, и производствения обем по разчетни данни на производителите, които останаха неутрални по време на процедурата.
(61)
Както бе посочено в съображение 11, за разследването на производителите от Съюза бе използван подбор на представителна извадка. От 12-те производители, които предоставиха информация за подбора на представителната извадка, бе подбрана извадка от шестима производители. Впоследствие един производител прекрати съдействието си, както бе пояснено в съображение 17. Оказалите съдействие дружества, включени в представителната извадка, представляваха 31 % от разчетните данни за общото производство на Съюза.
2. Промишленост на Съюза
(62)
Всички производители от Съюза, посочени в съображение 59, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Предварителна бележка
(63)
Съответните статистически данни на Евростат за вноса за кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, заедно с данните, предоставени в искането за преразглеждане, и данните, събрани от производителите от Съюза преди и след откриването на разследването, допълнени от проверените отговори на въпросника на включените в представителната извадка производители от Съюза, бяха използвани за оценката на развитието на обема и цените.
2. Потребление в Съюза
(64)
Потреблението на Съюза бе установено на основата на данните за обема на продажбите на промишлеността на Съюза, посочени в искането за преразглеждане и допълнени от проверените данни, получени от оказалите съдействие производители, включени в представителната извадка, и на обема на вноса по данни на Евростат.
(65)
На тази основа потреблението на Съюза показва следното развитие:
Таблица 1
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Общо потребление в Съюза (в тонове)
123 224
120 598
101 143
121 402
Индекс (2007 г. = 100)
100
98
82
99
(66)
Между 2007 г. и РПП потреблението на Съюза е останало относително стабилно. Между 2007 и 2009 г. обаче се е наблюдавал съществен спад в размер от 18 % вследствие на глобалното отрицателно въздействие на финансовата криза. Между 2009 г. и РПП потреблението на Съюза отново се е повишило, като е отбелязало 20-процентен ръст.
3. Обем, пазарен дял и цени на вноса от засегнатите държави
3.1. Кумулиране
(67)
За да може да се направи оценка на кумулирането на вноса от засегнатите държави, бе проучена ситуацията на всяка една от тях през призмата на условията, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент.
(68)
Установено бе, че вносът както от КНР, така и от Тайван, е над тавана de minimis, определен в член 5, параграф 7 от основния регламент, и не е пренебрежимо малък. Освен това през разглеждания период обемът на вноса от двете държави се е подчинявал на доста сходна тенденция, като между 2007 и 2009 г. е отбелязал спад, последван от ръст през РПП. По отношение на средните цени на вноса, както бе пояснено в съображение 32, развитието на цените на вноса от КНР показа, че, по данни на Евростат, средната цена на вноса се е повишила. По-подробен анализ обаче показа, че цената на крепежните елементи, декларирани в кода по КН, който представлява преобладаващ дял от общото количество, внесено по време на РПП, е спаднала с 24 % по време на разглеждания период. По време на разглеждания период тайванските цени са се понижили и са били на най-ниското си равнище за РПП. Разследването показа също така, че условията на конкуренция между съответните оператори са били сходни. Затова беше счетено, че условията за кумулиране са спазени.
3.2. Дъмпингов внос от КНР и Тайван
(69)
Вносът от КНР и Тайван се е развил по следния начин през разглеждания период:
Таблица 2
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем на вноса от засегнатите държави (в тонове)
8 559
6 636
6 154
8 795
Индекс (2007 г. = 100)
100
78
72
103
Пазарен дял на вноса от засегнатите държави
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
79
88
104
Средна цена на вноса от засегнатите държави (в евро за тон)
4 998
4 709
4 656
4 730
Индекс (2007 г. = 100)
100
94
93
95
(70)
Както се вижда от таблицата по-горе, през разглеждания период обемът на вноса с произход от засегнатите държави е нараснал с 3 %. Подобно на потреблението, този обем е отбелязал спад през периода 2008-2009 г. Този спад обаче е бил по-слабо изразен, отколкото спада в потреблението през същия период. Между 2009 г. и РПП вносът отново се повишил, като ръстът е достигнал 43 %.
(71)
Средните цени на вноса са намалели с 5 % по време на разглеждания период. Подобно на обема, цените на вноса са достигнали най-ниското си равнище през 2009 г., след което леко са се повишили.
(72)
По време на разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос е следвал развитието на потреблението и е останал стабилен на равнище от около 7 %.
3.3. Подбиване на цените
(73)
Поради липсата на съдействие от страна на производителите износители от КНР и ограниченото съдействие от страна на тайванските производители износители, налице е твърде малко информация по отношение на видовете крепежни елементи от неръждаема стомана, изнасяни за Съюза. Тази липса на информация и фактът, че разглеждания продукт обхваща набор от различни видове крепежни елементи от неръждаема стомана с голяма разлика в цената (например в категорията на винтове за дърво единичната цена на едни елементи може да бъде 30 пъти по-висока от цената на други), не дадоха възможност да се направи добро сравнение на цените, за да се определят маржовете на подбиване на цените. Сравнението на среднопретеглената продажна цена на промишлеността на Съюза на несвързани клиенти в Съюза, коригирана на ниво франко завода, със средната цена CIF на вноса от засегнатите държави, получена от данни на Евростат, не показа подбиване на цените по време на РПП. По отношение на Тайван единственият оказал съдействие производител износител е изнасял специфичен вид крепежни елементи от неръждаема стомана, чието производство в Съюза е много ограничено. Вследствие на това, поради липсата на съответстващи видове на продукта, за посоченото дружество не бе възможно да се извърши изчисление на подбиването на цените за отделните видове на продукта.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Предварителни бележки
(74)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които имаха влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(75)
Поради използването на представителна извадка, някои от показателите за вреда бяха определени за промишлеността на Съюза като цяло, а други - само за производителите от Съюза, включени в представителната извадка. Анализът на вредата се основава на данни за промишлеността на Съюза като цяло що се отнася до макроикономическите данни като пазарен дял, производство, капацитет и използване на капацитета, обем на продажбите, ръст, складови наличности, заетост и производителност. За останалите показатели (цената на сделката, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите, заплатите, рентабилността, паричния поток и способността за привличане на капитали), са използвани данни, отнасящи се до производителите от Съюза, включени в представителната извадка.
4.2. Производство
(76)
Таблицата по-долу показва, че производството е намаляло с 17 % по време на разглеждания период. Подобно на пониженото търсене, производството на промишлеността на Съюза първо рязко е намаляло с 24 % между 2007 и 2009 г., след което леко се е повишило с 10 % между 2009 г. и РПП.
Таблица 3
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производство (в тонове)
74 514
69 514
56 396
62 213
Индекс (2006 г. = 100)
100
93
76
83
Източник: Макроданни
4.3. Капацитет и използване на капацитета
(77)
По време на разглеждания период производственият капацитет е спаднал с 13 % и, подобно на развитието на производството, равнището на използване на капацитета е отбелязало слаб спад от 4 % между 2007 г. и РПП.
Таблица 4
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
148 039
140 743
127 200
128 881
Индекс (2006 г. = 100)
100
95
86
87
Използване на капацитета
50 %
49 %
44 %
48 %
Индекс (2006 г. = 100)
100
98
88
96
Източник: Макроданни
4.4. Складови наличности
(78)
Равнището на крайните складови наличности на промишлеността на Съюза е спаднало през 2008 г. в сравнение с 2007 г., а след това е останало стабилно между 2008 г. и РПП. През РПП равнището на складовите наличности е нараснало незначително, но все още е било 26 % по-ниско, отколкото през 2007 г.
Таблица 5
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Крайни складови наличности (в тонове)
9 688
7 465
6 964
7 139
Индекс (2006 г. = 100)
100
77
72
74
Източник: Микроданни
4.5. Обем на продажбите
(79)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти са нараснали с 25 % през разглеждания период. Между 2007 и 2009 г. обемът на продажбите е намалял с 28 %, като през 2009 г. е достигнал най-ниското си равнище. По време на РПП обаче обемът на продажбите е нараснал и е отбелязал повишение от 5 % в сравнение с нивата от 2009 г. Трябва да се отбележи, че това повишение е много по-малко от повишението на търсенето (20 %) за същия период.
Таблица 6
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем на продажбите на ЕС към несвързани клиенти (в тонове)
62 326
56 042
44 627
46 851
Индекс (2007 г. = 100)
100
90
72
75
Източник: Макроданни
4.6. Пазарен дял
(80)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал постепенно с 12 процентни пункта между 2007 г. и РПП.
Таблица 7
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
92
87
76
Източник: Макроданни
4.7. Растеж
(81)
Както се вижда от таблица 1 в съображение 65, потреблението на Съюза е спаднало между 2007 и 2009 г., след което отново е нараснало и почти е достигнало нивото от 2007 г. По време на разглеждания период промишлеността на Съюза обаче е изгубила 12 процентни пункта пазарен дял, докато разглежданият внос е съумял да запази стабилен своя пазарен дял.
4.8. Заетост
(82)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е спаднало със 7 % в периода между 2007 г. и РПП.
Таблица 8
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Заетост във връзка с разглеждания продукт (в брой лица)
954
1 007
863
886
Индекс (2007 г. = 100)
100
106
90
93
Източник: Макроданни
4.9. Производителност
(83)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, е намаляла с 10 % между 2007 г. и РПП. Тя е достигнала най-ниското си равнище през 2009 г. преди отново да нарасне през РПП.
Таблица 9
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производителност (в тонове на заето лице)
78,1
69
65,3
70,2
Индекс (2007 г. = 100)
100
88
84
90
Източник: Макроданни
4.10. Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(84)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са отбелязали значителна низходяща тенденция в периода между 2007 и 2009 г., когато са се понижили с 50 %. Това се е дължало отчасти на значителното понижение на разходите за суровината, използвана за производството на крепежни елементи от неръждаема стомана. По време на РПП продажните цени са нараснали отново в сравнение с 2009 г., но все още са били 35 % по-ниски от цените, които са преобладавали в началото на разглеждания период.
(85)
Разследването показа, че понижението на продажните цени между 2007 и 2009 г. е отразило отчасти въздействието на икономическата криза, което е довело до понижение на разходите с 28 % през този период. Това понижение е отразило преди всичко развитието на цените на никела, основната суровина, използвана при производството на крепежни елементи от неръждаема стомана. Разследването обаче показа, че макар финансовата криза да е имала отрицателно въздействие върху продажните цени, натиск за намаляване на цените е бил оказан и от вноса, и по-специално вноса от други трети държави, който се е увеличил на пазара на Съюза въпреки слабото потребление и е упражнил ценови натиск върху основните видове на продукта, произвеждани и продавани от промишлеността на Съюза, която е била принудена да понижи продажните си цени в по-голяма степен от понижението на разходите. Това предизвика значително влошаване на резултатите на промишлеността на Съюза по време на посочения период. Въпреки че в сравнение с 2009 г. продажните цени по време на РПП са се увеличили, тяхното равнище не е било достатъчно да покрие всички разходи и да позволи на промишлеността на Съюза да реализира разумен марж на печалба.
(86)
Посочените в таблицата по-долу продажни цени, са средни цени за тон, които в голяма степен зависят от продуктовото съдържание. Както бе пояснено в съображение 73, цените на определени категории крепежни елементи от неръждаема стомана могат да бъдат до 30 пъти по-високи от цените на други.
Таблица 10
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Средни продажни цени (в евро за тон)
5 842
4 437
2 914
3 803
Индекс (2007 г. = 100)
100
76
50
65
Източник: Микроданни
4.11. Заплати
(87)
Между 2007 г. и РПП средната заплата на едно заето лице е спаднала с 12 %.
Таблица 11
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Годишни разходи за труд на работник (в хиляди евро)
47
44
41
42
Индекс (2007 г. = 100)
100
94
87
88
Източник: Микроданни
4.12. Инвестиции
(88)
През 2008 г. промишлеността на Съюза е направила сериозни инвестиции в производството на крепежни елементи от неръждаема стомана, в сравнение с предходните години, обхванати от разглеждания период. След посочената година, инвестициите са намалели.
Таблица 12
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Нетни инвестиции (в хиляди евро)
2 504
9 899
3 087
2 299
Индекс (2007 г. = 100)
100
395
123
92
Източник: Микроданни
4.13. Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(89)
Както бе посочено в съображение 85 по-горе, разследването показа, че макар понижението на продажните цени да е отразило отчасти понижението на разходите, цените на промишлеността на Съюза са били подложени на натиска, упражняван от вноса на крепежни елементи от неръждаема стомана, и не са позволили да се покрият всички разходи, свързани с производството и продажбата на крепежни елементи от неръждаема стомана. Това е довело до значително влошаване на рентабилността, която през 2007 г. е била положителна, а след това - отрицателна, както се вижда от таблицата по-долу.
(90)
Възвръщаемостта на инвестициите значително е намаляла от 29 % през 2007 г. до - 17 % през РПП.
Таблица 13
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Нетна печалба от продажбите на ЕС към несвързани клиенти (в % от нетните продажби)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Възвръщаемост на инвестициите (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Източник: Микроданни
4.14. Паричен поток и способност за привличане на капитали
(91)
Нетният паричен поток от оперативни дейности е намалял значително през разглеждания период. Той е достигнал най-ниското си равнище през 2009 г., след което леко се е повишил. Паричният поток през РПП обаче е бил значително по-нисък от този през 2007 г.
Таблица 14
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Паричен поток (в хиляди евро)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Индекс (2007 г. = 100)
100
-4
-78
-52
Източник: Микроданни
4.15. Размер на дъмпинговия марж
(92)
Въпреки действащите мерки е продължил да се наблюдава съществен дъмпинг на равнища от 13,6 % до 61,8 % за КНР и от 14 % до 50 % за Тайван, по данни от искането за преразглеждане и от оказалия съдействие производител износител от Тайван. Въздействието на действителните маржове на печалбата върху промишлеността на Съюза не може да счита за незначително.
4.16. Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(93)
Почти всички прегледани показатели разкриха влошаване на икономическото и финансовото състояние на промишлеността на Съюза след 2007 г. Въпреки действащите мерки, вносът от засегнатите държави леко се е повишил и е съумял да се запази стабилен своя пазарен дял. През 2009 г., когато финансовата криза повлияя върху цялостното търсене в Съюза и продажните цени са били подложени на натиск, производителите от Съюза са изгубили съществен дял от своите клиенти. Само някои производители от Съюза са били в състояние да увеличат своя производствен обем, като са произвеждали други видове крепежни елементи (напр. крепежни елементи от въглеродна стомана), и са могли да се възползват от икономии от мащаба и да компенсират по този начин изгубения обем на продажбите в сектора на крепежните елементи от неръждаема стомана. В същото време производителите от Съюза са положили усилия да увеличат своите инвестиции, за да повишат ефективността на своето производство. По време на РПП промишлеността на Съюза е съумяла да подобри своите резултати, въпреки че е продължила да реализира загуби. Малко вероятно е състоянието да се подобри, предвид очакваното твърде ниско ниво на използване на капацитета.
5. Въздействие на дъмпинговия внос и други фактори
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(94)
Разследването показа, че въпреки действащите мерки и спада на потреблението в Съюза по време на разглеждания период, вносът от КНР и Тайван по това време леко се повишил, като е запазил стабилен своя пазарен дял.
(95)
Както бе посочено в съображение 73, невъзможно бе да се направи добро сравнение между цените на вноса от засегнатите държави и продажните цени от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза поради липсата на информация за видовете на продукта, изнасяни от производителите износители от КНР и Тайван, и голямата разлика в цените на различните видове на продукта, които определят средната цена. В действителност експортните цени на единствения оказал съдействие тайвански производител не можаха да бъдат разумно сравнени с цените на включените в представителната извадка производители от Съюза, тъй като нямаше съответствие със сходни видове на продукта.
(96)
След окончателното разгласяване оказалият съдействие тайвански производител, посочен в съображение 22, заяви, че неговият износ не е причинил никаква вреда на заявителя, тъй като той произвежда видове крепежни елементи от неръждаема стомана, които са произвеждани само от няколко производители от Съюза и то в ограничени количества. В тази връзка се посочва, на първо място, че оценката на вредата е направена за цялата промишленост на Съюза, а не само за заявителя. На второ място, мерките се прилагат за обхвата на продукта, така както е бил определен при първоначалното разследване, и, както бе посочено в съображение 21, не е възможно, в контекста на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, обхватът на продукта да бъде променен.
5.2. Въздействие на икономическата криза
(97)
Поради положителните икономически условия, наблюдавани в сектора на стоманодобива и на свързаните промишлени сектори през 2007 г., промишлеността на Съюза е била в сравнително добро икономическо състояние, когато в края на 2008 г. е започнала икономическата криза. Дори когато пазарът е бил в стагнация, особено през 2009 г., някои производители от Съюза са продължили да инвестират в замяната на остарели машини и оборудване, с цел понижаване на производствените разходи и подобряване на тяхната конкурентоспособност с оглед на дъмпинговия внос от засегнатите държави и рязкото увеличение на вноса на ниски цени от други трети държави. Освен това, при спад в търсенето производителите от Съюза е трябвало да се съобразяват и със силните позиции на големите дистрибутори по отношение на договарянето на цените, които са започвали да упражняват по-голям ценови натиск, който се е отразил негативно върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
5.3. Внос от други държави
(98)
Анализирано бе и въздействието на вноса от други трети държави. Техният общ обем на внос е нараснал с 26 % по време на разглеждания период, от около 52 000 тона до около 66 000 тона. В същото време средните цени на вноса са се понижили с 28 % по време на разглеждания период, вследствие на което техният пазарен дял се е повишил от 42,5 % през 2007 г. до 54,2 % през РПП.
(99)
По-голяма част от вноса от други трети държави изглежда е идвал от Индия, Филипините и Малайзия. Вносът от тези три държави е представлявал общ пазарен дял от около 36 % по време на РПП.
(100)
По отношение на вноса от Индия, вносът е нараснал със 141 % по време на разглеждания период, от около 8 000 тона през 2007 г. до почти 20 000 тона през РПП. Средните вносни цени са се понижили с 32 % по време на същия период и са били значително под средната продажна цена на промишлеността на Съюза през РПП. Вследствие на това индийските износители са увеличили своя пазарен дял от 6,7 % през 2007 г. на 16,4 % по време на РПП.
(101)
Вносът от Филипините е показал тенденция, сходна на вноса от Индия, и през разглеждания период се е увеличил със 129 % - от около 6 000 тона през 2007 г. до почти 14 000 тона по време на РПП. Средните вносни цени са се понижили с 38 % по време на същия период и през РПП са подбивали средната продажна цена на промишлеността на Съюза. Вследствие на това пазарният дял на Филипините е нараснал от 4,9 % през 2007 г. на 11,4 % по време на РПП.
(102)
По отношение на вноса от Малайзия, въпреки низходящата тенденция на вноса по време на разглеждания период (- 27 %), по време на РПП малайзийските износители все още са разполагали с пазарен дял в размер на 8,2 % Освен това, по данни на Евростат, средните цени на вноса от Малайзия са били по-високи от цените от засегнатите държави в началото на разглеждания период, но във втората част те са били значително по-ниски.
(103)
В заключение, изглежда, че износителите от други трети държави, по-специално Индия, Филипините и Малайзия, са се възползвали от съществуването на антидъмпингови мерки спрямо КНР и Тайван. Във втората половина на разглеждания период вносът от Индия и Филипините се е увеличил повече от двойно на цени, по-ниски от тези на КНР и Тайван, докато вносът от Малайзия е отбелязал низходяща тенденция. Този допълнителен натиск върху цените е задълбочил отрицателното въздействие върху промишлеността на Съюза, чиито печалби и други финансови показатели са отбелязвали низходяща тенденция от 2008 г. насам. Поради това развитието на вноса от, по-специално, Индия и Филипините, несъмнено е допринесло за загубата на пазарен дял от промишлеността на Съюза и за отрицателното развитие на нейното финансово състояние.
Таблица 15
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем на вноса от други държави (в тонове)
52 339
57 920
50 362
65 756
Индекс (2007 г. = 100)
100
111
96
126
Пазарен дял на вноса от други държави
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Цена на вноса от други държави (евро/тон)
5 830
4 993
4 384
4 196
Индекс (2007 г. = 100)
100
86
75
72
Обем на вноса от Индия (в тонове)
8 282
13 667
16 776
19 945
Индекс (2007 г. = 100)
100
165
203
241
Пазарен дял на вноса от Индия
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Цена на вноса от Индия (евро/тон)
4 632
3 758
3 123
3 164
Индекс (2007 г. = 100)
100
81
67
68
Обем на вноса от Филипините (в тонове)
6 048
7 046
5 406
13 854
Индекс (2007 г. = 100)
100
117
89
229
Пазарен дял на вноса от Филипините
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Цена на вноса от Филипините (евро/тон)
5 685
4 645
3 474
3 505
Индекс (2007 г. = 100)
100
82
61
62
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
13 548
13 712
9 810
9 933
Индекс (2007 г. = 100)
100
101
72
73
Пазарен дял на вноса от Малайзия
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Цена на вноса от Малайзия (евро/тон)
5 062
4 203
2 963
3 068
Индекс (2007 г. = 100)
100
83
59
61
6. Заключение
(104)
И докато по време на разглеждания период потреблението е останало по-скоро стабилно, промишлеността на Съюза е изгубила 25 % от своя обем на продажбите в Съюза за същия период, което е довело до загуба на пазарен дял от 50,6 % през 2007 г. до 38,6 % през РПП. В същото време дъмпинговия внос от засегнатите държави е съумял да запази стабилен своя пазарен дял.
(105)
Между 2007 г. и РПП, въпреки съществуването на антидъмпинговите мерки, по-голяма част от показателите за вреда са претърпели неблагоприятно развитие: обемът на продукцията и на продажбите е намалял съответно със 17 % и 25 %, капацитетът и използването на капацитета са спаднали и са били последвани от намаление в нивата на заетост и на производителност. Рентабилността е спаднала от 7 % през 2007 г. до - 3 % през РПП, а паричният поток е отбелязал отрицателна тенденция.
(106)
Прави се заключението, че по време на разглеждания период състоянието на промишлеността на Съюза като цяло се е влошило и че в края на РПП то е било нестабилно, като в същото време усилията ѝ да запази обема на своите продажби и достатъчно равнище на цените са били възпрепятствани от увеличаващото се присъствие на дъмпингов внос от засегнатите държави и от вноса на ниски цени от други трети държави.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Връзка между обема и цените на износа от засегнатите държави за трети държави и обема и цените на износа за Съюза
(107)
Поради липсата на съдействие от страна на износителите от КНР, няма налична информация за експортните цени за други пазари. По отношение на Тайван, на базата на информацията, предоставена от проверените дружества, средните експортни цени за трети държави са били по-ниски от тези за пазара на Съюза. Поради това се счита, че, в случай че се допусне изтичане на срока на действие на мерките, тайванските износители биха имали стимул да пренасочат значителни количества от износа за други трети държави към по-привлекателния пазар на Съюза.
2. Неизползван капацитет в засегнатите държави
(108)
От наличната информация става ясно, че е налице голям производствен капацитет и в КНР, и в Тайван и че двете държави са в състояние бързо да увеличат своя производствен обем. В тази връзка се припомня, че налагането през 2009 г. на антидъмпингови мерки върху вноса на някои железни или стоманени крепежни елементи от КНР (8) доведе до понижаване на вноса от КНР и освободи капацитет, който би могъл да бъде използван за производството на крепежни елементи от неръждаема стомана. Освен това трябва да се отбележи, че наскоро приключено разследване за заобикаляне разшири обхвата на мерките, наложени върху вноса на някои железни и стоманени крепежни елементи с произход от КНР, до вноса, изпращан от Малайзия (9). Следователно съществува капацитет за значително увеличаване на износа към ЕС, по-специално поради това, че липсват всякакви признаци пазарите на трети държави или вътрешният пазар да са способни да поемат каквато и да било допълнителна продукция.
3. Заключение
(109)
Ясно е, че производителите в засегнатите държави имат потенциал да увеличат значително обема на своя износ за пазара на ЕС. Освен това, по отношение на Тайван изглежда, че експортните цени за трети държави, са по-ниски от тези за пазара на Съюза, което увеличава вероятността, при отсъствието на мерки, определен дял от износа за трети държави да бъде пренасочен за пазара на ЕС. Това по всяка вероятност би имало отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(110)
Както бе показано по-горе, състоянието на промишлеността на Съюза остава уязвимо. Ако промишлеността на Съюза бъде изправена пред по-голям обем на вноса от засегнатите държави на дъмпингови цени, това най-вероятно ще доведе до допълнително влошаване на нейните продажби, пазарен дял, продажни цени, както и до по-нататъшно влошаване на финансовото състояние. На тази основа се прави заключението, че отмяната на мерките най-вероятно ще доведе до влошаване на и без това нестабилното положение и до продължаване на нанасянето на съществена вреда за промишлеността на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(111)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на промишлеността от Съюза, на вносителите и на ползвателите. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(112)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване се прие, че налагането на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(113)
На тази основа бе проучено дали, въпреки заключенията за вероятността от продължаване на вредоносния дъмпинг, съществуват убедителни доводи, които биха довели до заключението, че запазването на мерките в този конкретен случай противоречи на интереса на Съюза.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(114)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това се потвърждава от относително стабилното икономическо състояние, наблюдавано в началото на разглеждания период. По време на разглеждания период обаче промишлеността на Съюза е изгубила обем на продажбите и пазарен дял, а продажните цени са се понижили, докато вносът от засегнатите държави леко се е повишил въпреки действащите мерки. По време на същия период финансовото състояние на промишлеността на Съюза се е влошило и е започнало да генерира загуби. В отсъствието на мерките промишлеността на Съюза най-вероятно би била в още по-лошо състояние.
3. Интерес на вносителите/ползвателите
(115)
Нито един от 20-мата ползватели, с които бе осъществен контакт, не заяви своя интерес да окаже съдействие. Припомня се, че при първоначалното разследване само един ползвател оказа съдействие и бе заключено, че ползвателите биха могли да получат продукта, предмет на разследване, не само от засегнатите държави, но и от други източници на доставка. Освен това, предвид ограниченото въздействие на крепежните елементи от неръждаема стомана върху разходите за продуктите надолу по веригата, бе заключено, че мерките не биха оказали неблагоприятно въздействие върху промишлеността на ползвателите.
(116)
Само един вносител от тримата вносители, включени в представителната извадка, отговори на въпросника. Делът на неговия внос от засегнатите държави е бил твърде ограничен и по време на РПП е възлизал на 1,1 %. Освен това разследването показа, че вносителят е постигнал добри равнища на рентабилност (между 5 % и 10 %), докато делът на разглеждания продукт по отношение на общата дейност на дружеството е бил под 10 %. Следователно може да се заключи, че продължаването на мерките би имало твърде ограничено въздействие върху посочения вносител.
4. Заключение
(117)
Предвид изложеното по-горе се стига до заключението, че няма убедителни основания настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(118)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(119)
От изложеното по-горе следва, че, съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях с произход от Китайската народна република и Тайван, наложени с Регламент (ЕО) № 1890/2005, следва да бъдат запазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях, класирани понастоящем в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, с произход от Китайска народна република и Тайван.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, за продукти, произведени от дружествата, изброени по-долу, е, както следва:
Държава
Дружества
Антидъмпингова митническа ставка (%)
Допълнителен код по ТАРИК
КНР
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Всички други дружества
27,4
A999
Тайван
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Дружества, изброени в приложението
15,8
A649
Всички други дружества
23,6
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 4 януари 2012 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 2/2012 AL CONSILIULUI
din 4 ianuarie 2012
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite elemente de fixare din oțel inoxidabil și părți ale acestora, originare din Republica Populară Chineză și Taiwan, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsurile în vigoare
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 1890/2005 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă și a colectat definitiv taxele provizorii instituite asupra importurilor de anumite elemente de fixare din oțel inoxidabil și părți ale acestora (denumite în continuare „EFOI”), originare din Republica Populară Chineză, Indonezia, Taiwan, Thailanda și Vietnam. În același timp, a fost finalizată procedura privind importurile de EFOI originare din Malaezia și Filipine.
(2)
La data de 25 august 2009, în urma unei reexaminări efectuate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Consiliul a modificat prin Regulamentul (CE) nr. 768/2009 (3) măsurile menționate anterior în privința unui producător-exportator din Vietnam.
(3)
Regulamentul care a dus la instituirea taxei antidumping definitive asupra importurilor de anumite elemente de fixare din oțel inoxidabil originare, printre altele, din Republica Populară Chineză și Taiwan va fi numit în continuare „regulamentul inițial”. Ancheta care a dus la instituirea măsurilor prin regulamentul inițial privind țările în cauză va fi denumită în continuare „ancheta inițială”.
2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(4)
În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (4) a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 19 august 2010, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de European Industrial Fasteners Institute (EIFI) (denumit în continuare „solicitantul”) în numele a cinci producători din Uniune: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. și Ugivis S.A. care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 25 %, din producția totală de EFOI a Uniunii.
(5)
Cererea s-a limitat la măsurile antidumping instituite asupra importurilor originare din RPC și Taiwan (denumite în continuare „țările în cauză”). În consecință, măsurile antidumping care au fost instituite prin regulamentul original asupra importurilor de EFOI originare din Vietnam, Indonezia și Thailanda nu fac obiectul prezentei reexaminări.
(6)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor instituite asupra importurilor de EFOI originare din țările în cauză ar conduce probabil la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.
3. Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor
(7)
Stabilind, după consultarea Comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, la 19 noiembrie 2010, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (5), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază (denumit în continuare „avizul de deschidere”).
4. Ancheta
4.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada luată în considerare
(8)
Ancheta privind continuarea dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2009 și 30 septembrie 2010 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau repetării prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada luată în considerare”).
4.2. Părțile vizate de anchetă
(9)
Comisia a informat în mod oficial solicitantul, ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii cunoscuți a fi interesați și asociațiile acestora, precum și reprezentanții țărilor în cauză cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor.
(10)
De asemenea, Comisia a oferit părților interesate posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul fixat în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.
(11)
Având în vedere numărul mare de producători-exportatori din țările în cauză, de importatori neafiliați din Uniune și de producători din Uniune implicați în anchetă, în avizul de deschidere s-a avut în vedere eșantionarea, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(12)
Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este cu adevărat necesar să se procedeze prin eșantionare și, după caz, să se determine alcătuirea eșantionului, părțile menționate anterior au fost invitate, în temeiul articolului 17 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la publicarea avizului de deschidere și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere. Având în vedere răspunsurile primite, s-a decis să se aplice eșantionarea cu privire la producătorii-exportatori din Taiwan, importatorii neafiliați din Uniune și producătorii din Uniune. În ceea ce privește RPC, nu a cooperat la anchetă niciun producător-exportator din RPC.
(13)
Treizeci și șase de exportatori/grupuri de exportatori din Taiwan au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Zece dintre aceștia nu au putut fi luați în considerare deoarece păreau a fi societăți comerciale sau deoarece nu efectuaseră exporturi către Uniune pe parcursul PAR. Pe baza informațiilor primite din partea societăților cooperante din Taiwan, Comisia a selectat un eșantion de patru producători-exportatori. Ulterior, o societate inclusă în eșantion și-a retras cooperarea. Cele trei societăți rămase în eșantion reprezentau 41,6 % din exporturile din Taiwan către UE pe parcursul PAR.
(14)
În ceea ce privește importatorii neafiliați din Uniune, dintre cele opt societăți care au furnizat informațiile cerute, au fost selectate pentru eșantion cele trei societăți care erau cele mai mari și care dețineau aproape 90 % din volumul total de importuri raportat de societățile cooperante. Ulterior, un singur importator a transmis un răspuns la chestionar.
(15)
Doisprezece producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la producătorii cooperanți din Uniune, Comisia a selectat un eșantion format din șase producători din Uniune. Ulterior, un producător din Uniune inclus în eșantion și-a retras cooperarea. Ceilalți cinci producători rămași în eșantion reprezentau 38 % din vânzările efectuate pe parcursul PAR de toți producătorii din Uniune către clienți neafiliați din UE.
(16)
Comisia a trimis chestionare părților incluse în eșantion și tuturor utilizatorilor cunoscuți a fi interesați. Astfel cum s-a explicat mai sus, s-au primit răspunsuri la chestionare din partea a cinci producători din Uniune, a trei producători-exportatori din Taiwan și a unui importator. Niciunul dintre utilizatorii contactați nu s-a prezentat și nici nu s-a făcut cunoscut în cursul anchetei.
(17)
Astfel cum s-a explicat la considerentele 13 și 15, un producător-exportator din Taiwan și un producător-exportator din Uniune care fuseseră incluși în eșantion au decis să nu transmită răspunsuri la chestionar. Cu toate acestea, în ambele cazuri eșantionul de societăți rămase a fost considerat, în continuare, reprezentativ din punct de vedere al volumelor de vânzări.
(18)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului subsecvent și, pe de altă parte, interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
Producători din Uniune
-
Bulnava S.r.l, Suello, Italia;
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Italia;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italia;
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Germania;
-
Ugivis S.A, Belley, Franța.
(b)
Producători-exportatori din Taiwan
-
Arrow Fastener Co., Ltd. și exportatorii săi afiliați, Shu-Lin City;
-
Shekai Precision Co., Ltd. și exportatorul său afiliat, Kaohsiung;
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien.
(c)
Importator independent din Uniune
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Deutschland.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(19)
Produsul vizat de prezenta reexaminare este același produs definit în regulamentul inițial, mai precis anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și părți ale acestora, originare din RPC și Taiwan (denumite în continuare „produsul în cauză”), care se încadrează în prezent la codurile NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 și 7318 15 70.
(20)
Ancheta de reexaminare a confirmat faptul că, la fel ca în cazul anchetei inițiale, produsul în cauză și produsele fabricate și vândute de producătorii-exportatori pe piața internă, precum și cele fabricate și vândute în UE de producătorii din Uniune, au aceleași caracteristici fizice și tehnice esențiale și aceleași utilizări și, prin urmare, sunt considerate ca fiind produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(21)
Patru părți au afirmat că produsele care se încadrează la codurile NC 7318 12 10, 7318 14 10 și 7318 15 51 ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentei anchete întrucât se presupune că nu sunt produse în Uniune. Afirmația a fost respinsă deoarece (i) nu s-a prezentat nicio dovadă care să demonstreze că produsele respective ar fi diferite în privința caracteristicilor fizice și tehnice și (ii) în orice caz, domeniul de aplicare al produsului nu se poate modifica în cadrul unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor.
(22)
După comunicarea faptelor și considerațiilor esențiale pe baza cărora s-a emis recomandarea de menținere a măsurilor în vigoare („comunicarea concluziilor finale”), unul dintre producătorii-exportatori din Taiwan a afirmat că elementele de fixare bi-metalice nu ar trebui să fie incluse în domeniul de aplicare al produsului, întrucât există diferențe semnificative între elementele de fixare bimetalice și elementele de fixare din oțel inoxidabil în ceea ce privește prețul de vânzare unitar, costul de producție, caracteristicile fizice și tehnice și aplicațiile acestora. Cu toate acestea, astfel cum s-a explicat în considerentul 21 de mai sus, domeniul de aplicare al produsului nu se poate modifica în contextul unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Această afirmație ar putea fi tratată în cadrul unei reexaminări intermediare a definiției produsului, care ar putea fi solicitată de societatea respectivă.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
(23)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă este probabil ca expirarea măsurilor existente să determine continuarea sau reapariția dumpingului.
1. RPC
1.1. Observații preliminare
(24)
Astfel cum s-a explicat anterior, niciunul dintre producătorii-exportatori din RPC nu a cooperat la anchetă.
(25)
Prin urmare, constatările privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului enunțate mai jos au trebuit să se bazeze pe faptele disponibile, în special pe datele Eurostat și pe informațiile transmise de industria din Uniune în cererea de reexaminare. Statisticile oficiale ale RPC privind exporturile nu au putut fi utilizate în acest caz întrucât produsul în cauză reprezintă numai o mică parte a cantităților raportate la rubricile relevante ale Sistemului tarifar armonizat.
1.2. Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR
(26)
Având în vedere lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori din RPC, nu s-a putut calcula nicio marjă de dumping individuală.
(27)
În cererea de reexaminare s-a afirmat că exporturile din RPC către Uniune au făcut obiectul unui dumping cu marje cuprinse între 13,6 % și 61,8 %. Astfel cum se menționează în avizul de deschidere, solicitantul a comparat prețurile de export din RPC către Uniune cu o valoare normală construită pentru Taiwan, țara analogă utilizată în ancheta inițială.
(28)
Întrucât societățile din RPC nu au cooperat, nu există informații disponibile care să permită ajungerea la o altă concluzie. În plus, se remarcă faptul că s-a constatat că valoarea normală stabilită pentru singura societate cooperantă din Taiwan este cu mult mai mare decât valoarea normală stabilită de solicitant în cererea de anchetă în perspectiva expirării măsurilor. Întrucât nu există nicio indicație conform căreia prețurile de export din RPC către Uniune ar fi diferite față de cele specificate în cerere, probabil că dumpingul din RPC a continuat la niveluri mai ridicate decât cele indicate în cerere.
1.3. Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor
(29)
Pe lângă analiza existenței dumpingului în cursul PAR, s-a examinat și probabilitatea unei reapariții a dumpingului.
(30)
În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: capacitățile neutilizate ale producătorilor-exportatori din RPC; atractivitatea pieței Uniunii pentru producătorii din RPC și exporturile acestora către țări terțe.
1.3.1. Capacități neutilizate ale producătorilor-exportatori din RPC
(31)
Întrucât sunt disponibile puține informații publice privind industria din RPC producătoare de EFOI, informațiile conținute de cererea de revizuire au fost utilizate pentru a estima capacitatea din RPC. Pe această bază, se pare că începând cu anul 2003 au apărut în RPC noi instalații de producție a EFOI. În plus, drept urmare a măsurilor antidumping instituite la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel (6) și a scăderii, în consecință, începând cu anul 2009, a importurilor din RPC de elemente de fixare de tipul respectiv în Uniune, producătorii din RPC au o capacitate de producție neutilizată importantă care ar putea fi folosită pentru fabricarea produsului în cauză, întrucât producția celor două tipuri de elemente de fixare este interșanjabilă.
1.3.2. Atractivitatea pieței Uniunii
(32)
Atractivitatea pieței Uniunii poate fi ilustrată prin faptul că instituirea de taxe antidumping nu a oprit creșterea exporturilor chineze ale produsului în cauză. Dimpotrivă, conform datelor Eurostat, volumul importurilor din RPC către Uniune a crescut cu 13 % între anul 2007 și PAR. Evoluția prețurilor importurilor din RPC pe parcursul aceleiași perioade a arătat că prețul de import mediu a crescut, conform datelor Eurostat. Cu toate acestea, o analiză mai detaliată a arătat că prețul EFOI declarat la codul NC reprezentând 59 % din cantitatea totală importată pe parcursul PAR a scăzut cu 24 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Aceasta demonstrează că, în pofida măsurilor în vigoare, exportatorii din RPC erau încă în măsură să crească volumul exporturilor și să-și reducă și mai mult prețurile pentru majoritatea produselor exportate în cauză.
1.3.3. Exportul către țări terțe
(33)
În ceea ce privește volumele și prețurile exporturilor din RPC către țări terțe, trebuie remarcat faptul că datele privind exporturile din RPC se referă la ansamblul codurilor SA. Prin comparație cu statisticile privind importurile UE la nivel TARIC, produsul în cauză reprezintă, în ceea ce privește volumul, aproximativ 3 % din ansamblul codurilor SA respective. Datele privind exporturile nu sunt, prin urmare, o sursă foarte reprezentativă de informații. Din cauza lipsei cooperării din partea exportatorilor din RPC, nu s-au putut obține alte informații relevante cu privire la exporturile din RPC către țări terțe.
1.4. Concluzie privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului
(34)
Ținând cont de constatările descrise mai sus, se poate concluziona că exporturile din RPC fac în continuare obiectul unui dumping și că există o probabilitate de continuare a dumpingului pe piața Uniunii în cazul în care măsurile antidumping actuale sunt abrogate. Într-adevăr, având în vedere capacitățile neutilizate existente în RPC și faptul că importurile produsului în cauză în Uniune au crescut pe parcursul perioadei în cauză, în pofida existenței măsurilor antidumping, se pare că această situație ar constitui un stimulent pentru producătorii-exportatori din RPC să crească și mai mult exporturile către piața Uniunii la prețuri de dumping, în cazul în care se permite expirarea măsurilor.
2. Taiwan
2.1. Observații preliminare
(35)
Se observă faptul că, având în vedere numărul mare de producători-exportatori din Taiwan care și-au exprimat dorința de a coopera, s-a selectat un eșantion reprezentativ format din patru societăți/grupuri de societăți pentru continuarea anchetei. Una dintre aceste patru societăți și-a retras, ulterior, cooperarea. Cu toate acestea, întrucât societățile rămase în eșantion reprezentau, în privința volumului, 41,6 % din totalul exporturilor din Taiwan (7) către Uniune pe parcursul PAR, s-a considerat că eșantionul continuă să fie reprezentativ.
(36)
Se observă, de asemenea, că pe parcursul vizitelor de verificare efectuate la sediul celor trei societăți rămase în eșantion nu a fost posibil să se verifice informațiile furnizate în răspunsul la chestionar transmis de una dintre societățile respective, iar în cazul altei societăți din eșantion s-a stabilit că furnizase informații înșelătoare. Producătorii-exportatori în cauză au fost informați imediat cu privire la intenția Comisiei de a aplica articolul 18 din regulamentul de bază, ceea ce ar duce la ignorarea informațiilor furnizate și, prin urmare, la raportarea pe baza celor mai bune date disponibile. S-a acordat societăților șansa de a transmite observații suplimentare privind această situație. Cu toate acestea, observațiile transmise ulterior nu au modificat decizia Comisiei de a se baza pe datele disponibile în cazul celor doi producători-exportatori menționați. Prin urmare, s-a calculat o marjă de dumping individuală numai pentru un producător-exportator din Taiwan.
(37)
Având în vedere cele de mai sus, majoritatea constatărilor privind probabilitatea continuării reapariției dumpingului examinată mai jos a trebuit să se bazeze pe datele disponibile, în special pe cele furnizate de singurul producător-exportator cooperant din Taiwan și de un importator cooperant, precum și pe date Eurostat și pe informațiile furnizate de solicitant în cererea de reexaminare. Statisticile oficiale din Taiwan privind exporturile nu au putut fi utilizate în acest caz întrucât produsul în cauză reprezintă numai o mică parte a cantităților declarate la rubricile relevante ale Sistemului tarifar armonizat.
2.2. Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR
2.2.1. Valoarea normală
(38)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă vânzările de produs similar efectuate de producătorul-exportator cooperant din Taiwan către clienți independenți pe piața sa internă sunt reprezentative, adică dacă volumul total al unor astfel de vânzări reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export corespunzătoare către Uniune.
(39)
Comisia a identificat apoi tipurile de produs similar vândute de către societate pe piața internă care erau identice sau direct comparabile cu tipurile de produse vândute la export către Uniune. Elementele luate în considerare la definirea tipurilor de produse au fost (i) tipul de element de fixare, (ii) calitatea oțelului utilizat drept materie primă, (iii) norma DIN pentru elementele de fixare, (iv) diametrul elementelor de fixare și (v) lungimea acestora.
(40)
Comisia a examinat apoi dacă vânzările interne ale producătorului-exportator cooperant sunt reprezentative pentru fiecare tip de produs, adică dacă vânzările interne ale fiecărui tip de produs reprezintă cel puțin 5 % din volumul vânzărilor aceluiași tip de produs către Uniune. Pentru tipurile de produs vândute în cantități reprezentative, s-a examinat apoi dacă aceste vânzări au fost efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(41)
Pentru a se determina dacă vânzările interne din fiecare tip de produs, vândut în cantități reprezentative pe piața internă, pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, s-a stabilit proporția de vânzări profitabile pentru tipul de produs în cauză către clienți independenți. În toate cazurile în care vânzările interne ale tipului de produs specific au fost realizate în cantități suficiente și în cadrul unor operațiuni comerciale normale, valoarea normală a fost bazată pe prețul intern real, calculat sub forma unei medii ponderate a tuturor vânzărilor interne din acest tip efectuate în cursul PAR.
(42)
Pentru celelalte tipuri de produse ale căror vânzări pe piața internă nu au fost reprezentative sau nu au fost efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, valoarea normală a fost calculată în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. Valoarea normală a fost determinată prin adăugarea la costurile de producție, eventual ajustate, ale tipurilor exportate, a unui procent rezonabil corespunzător cheltuielilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor cheltuieli generale, precum și a unei marje rezonabile a profitului, pe baza datelor efective referitoare la producție și vânzări, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, ale produsului similar, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) prima teză din regulamentul de bază.
2.2.2. Prețul de export
(43)
Toate vânzările la export către piața Uniunii ale producătorului-exportator din Taiwan, cu excepția uneia, au fost efectuate direct către clienți independenți. Ca atare, prețul de export s-a stabilit pe baza prețurilor efectiv plătite sau care trebuie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
(44)
Pentru tranzacția de export în care exportul către Uniune s-a efectuat prin intermediul unei societăți comerciale afiliate, prețul de export a fost stabilit pe baza prețului de primă revânzare aplicat de către comerciantul afiliat în cazul clienților independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază.
2.2.3. Comparație
(45)
Comparația între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat a fost efectuată la nivelul franco fabrică și la același stadiu comercial. În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele constatate în ceea ce privește factorii despre care s-a demonstrat că afectează prețurile și comparabilitatea acestora. În acest scop, s-a ținut cont în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele de costuri în materie de transport, asigurare, manipulare, încărcare și costuri auxiliare, costuri financiare, costuri de ambalare și comisioane, precum și de rabaturi, după caz și atunci când costurile respective erau justificate.
2.2.4. Marja de dumping
(46)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată în funcție de tip a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat pentru tipul corespunzător de produs în cauză. Pe baza metodologiei de mai sus, s-a constatat că exportatorul cooperant a continuat să fie implicat în practici de dumping pe parcursul PAR. Pe baza calculelor privind 4 luni din cele 12 luni ale PAR, dumpingul s-a ridicat la 22 %.
(47)
Se reamintește că faptul de a baza calculul marjei de dumping pe o perioadă de 4 luni din PAR constituie o metodologie utilizată de obicei de Comisie în cadrul reexaminărilor efectuate în perspectiva expirării măsurilor, atunci când trebuie să se determine dacă există o continuare a dumpingului sau o probabilitate ca acesta să reapară. Într-adevăr, în reexaminările efectuate în perspectiva expirării măsurilor nu este obligatoriu să se determine o marjă de dumping pentru toate tranzacțiile întrucât acest calcul este necesar numai pentru a modifica nivelul măsurii antidumping în vigoare, care nu reprezintă scopul unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Cele 4 luni selectate au fost ultimele luni ale fiecărui trimestru și, prin urmare, au fost repartizate echitabil de-a lungul perioadei de 12 luni a PAR.
(48)
După comunicarea concluziilor definitive, singurul producător-exportator cooperant din Taiwan a afirmat că anumite tranzacții interne raportate în chestionar care au fost luate în considerare la calcularea valorii normale erau destinate, de fapt, exporturilor către Uniunea Europeană și nu consumului intern. Societatea a afirmat că aceste revânzări au fost efectuate prin intermediul unor fabricanți sau comercianți independenți de elemente de fixare din Taiwan.
(49)
Trebuie remarcat faptul că această afirmație nu a fost sprijinită cu dovezi care să demonstreze că aceste produse urmau să fie exportate către Uniunea Europeană. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
(50)
În vederea aplicării articolului 18 din regulamentul de bază cu privire la ceilalți doi producători-exportatori din eșantion, nu s-a calculat nicio marjă de dumping pentru aceștia. Totuși, conform cererii de revizuire, se presupune că exporturile din Taiwan au făcut obiectul unui dumping cu marje cuprinse între 14 % și 50 %. Nu există informații disponibile care să permită ajungerea la o altă concluzie. În plus, faptul că s-a constatat că singura societate cooperantă practica dumping pe piața Uniunii și că prețul mediu al produsului în cauză importat din Taiwan este mai scăzut decât prețul mediu de export practicat de societatea respectivă, confirmă existența dumpingului la nivel de țară pe baza informațiilor verificate.
2.3. Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor
(51)
În afară de analiza existenței unui dumping în cursul perioadei de anchetă, s-a efectuat o examinare a probabilității de continuare a dumpingului pentru Taiwan.
(52)
În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: capacitățile neutilizate ale producătorilor-exportatori din Taiwan, atractivitatea pieței Uniunii pentru producătorii din Taiwan și exporturile acestora către țări terțe.
2.3.1. Capacitățile neutilizate ale exportatorilor
(53)
În privința capacităților neutilizate ale exportatorilor, întrucât sunt disponibile puține informații publice referitoare la industria producătoare de EFOI din Taiwan, concluziile de mai jos se bazează în principal pe informațiile din cererea de reexaminare și pe informațiile obținute pe parcursul vizitelor de verificare. Conform cererii de revizuire, noi producători de EFOI din Taiwan au investit în echipamente noi pentru a-și mări capacitatea de producție. În plus, verificarea a arătat că se preconizează faptul că investițiile în capacități vor crește cu 12 % în 2011 în comparație cu PA a anchetei inițiale. Pe parcursul PAR, capacitățile neutilizate ale producătorului cooperant au fost de 7 % din capacitatea de producție totală. S-a constatat că nivelurile stocurilor erau foarte scăzute, întrucât societatea cooperantă fabrica produsul în cauză numai la comandă.
2.3.2. Atractivitatea pieței Uniunii
(54)
Atractivitatea pieței Uniunii poate fi ilustrată prin faptul că instituirea de taxe antidumping nu a afectat exporturile din Taiwan către Uniune. Conform datelor Eurostat și datelor verificate privind importurile, volumele importurilor din Taiwan au fost destul de stabile între 2007 și PAR, dar valoarea acestor importuri a scăzut cu 16 % în aceeași perioadă. Aceasta indică faptul că prețul mediu de vânzare a EFOI provenite din Taiwan a scăzut pe parcursul PAR. Aceasta demonstrează că, în pofida măsurilor în vigoare, exportatorii din Taiwan erau încă în măsură să mențină volumul exporturilor și să-și reducă și mai mult prețurile.
(55)
În această privință, una dintre părțile interesate din Taiwan a afirmat că scăderea prețurilor la export practicate de Taiwan nu a fost rezultatul practicării de prețuri ostile de către exportatori, ci a urmat mai curând evoluția prețurilor principalei materii prime, mai precis sârmele. Trebuie remarcat faptul că scăderea prețurilor materiei prime a afectat toți producătorii de EFOI în mod similar. Cu toate acestea, concluzia conform căreia piața Uniunii rămâne atractivă pentru exportatorii din Taiwan este neschimbată, întrucât aceștia au reușit să își mențină volumul exporturilor în pofida măsurilor antidumping în vigoare.
2.3.3. Prețurile la exportul către țări terțe
(56)
Cu privire la exporturile din Taiwan către țări terțe, trebuie remarcat faptul că datele privind exporturile din Taiwan care ar putea fi analizate se referă la ansamblul codurilor SA. Prin comparație cu statisticile privind importurile UE la nivel TARIC, produsul în cauză reprezintă, în ceea ce privește volumul, aproximativ 2,6 % din ansamblul codurilor SA respective. Prin urmare, aceste date sunt o sursă nesemnificativă de informații privind volumele și prețurile exporturilor produsului în cauză din Taiwan către țări terțe. Cu toate acestea, datele verificate privind exporturile obținute de la cei trei exportatori din Taiwan incluși în eșantion arată o scădere a volumelor exporturilor către țări terțe. Aceasta demonstrează faptul că exporturile din Taiwan sunt orientate într-o mai mare măsură către UE.
(57)
Se observă, de asemenea, faptul că informațiile furnizate de exportatorul cooperant din Taiwan arată că prețului de vânzare unitar este cu 10 % mai ridicat la vânzarea către Uniune în comparație cu alte țări și că volumul exporturilor către alte țări reprezintă numai 20 % din volumul exporturilor către Uniune.
2.4. Concluzie privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului
(58)
Ținând cont de constatările descrise mai sus, se poate concluziona că exporturile din Taiwan fac în continuare obiectul unui dumping și că există o probabilitate de continuare a dumpingului pe piața Uniunii în cazul în care măsurile antidumping actuale sunt abrogate. Într-adevăr, ținând cont de capacitățile neutilizate existente în Taiwan și de atractivitatea pieței Uniunii, se pare că producătorii-exportatori din Taiwan ar fi stimulați să-și crească exporturile către piața Uniunii la prețuri de dumping, în cazul în care se permite expirarea măsurilor.
D. DEFINIREA INDUSTRIEI UNIUNII
1. Producția din Uniune
(59)
Pentru a stabili producția totală din Uniune au fost utilizate toate informațiile disponibile referitoare la producătorii din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în cererea de reexaminare și datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei.
(60)
Pe această bază, producția totală la nivelul Uniunii s-a estimat la aproximativ 63 000 de tone în decursul PA. Această cifră a inclus producția tuturor producătorilor din Uniune care s-au făcut cunoscuți și producția estimată a producătorilor care nu s-au manifestat în cursul procedurii.
(61)
Astfel cum s-a indicat la considerentul 11, s-a aplicat eșantionarea pentru investigarea producătorilor din Uniune. Dintre cei 12 producători care au furnizat informații pentru determinarea componenței eșantionului, s-a selectat un eșantion de șase producători. Ulterior, astfel cum s-a explicat la considerentul 17, un producător nu a cooperat. Societățile cooperante incluse în eșantion au reprezentat aproximativ 31 % din producția totală estimată a Uniunii.
2. Industria Uniunii
(62)
Se consideră că toți producătorii din Uniune, menționați în considerentul 59, constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază, aceștia fiind denumiți în continuare „industria din Uniune”.
E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. Observație preliminară
(63)
Pentru evaluarea volumului și tendințelor prețurilor, s-au utilizat statisticile relevante ale Eurostat privind importurile pentru codurile NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 și 7318 15 70, împreună cu datele furnizate în cererea de reexaminare și datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei, completate de răspunsurile verificate la chestionar oferite de producătorii din Uniune incluși în eșantion.
2. Consumul la nivelul Uniunii
(64)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii menționat în cererea de reexaminare, suplimentat de date verificate obținute de la producătorii cooperanți incluși în eșantion, și a volumului importurilor determinat pe baza datelor furnizate de Eurostat.
(65)
Pe această bază, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:
Tabelul 1
2007
2008
2009
PAR
Consumul total din Uniune (tone)
123 224
120 598
101 143
121 402
Indice (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
Între 2007 și PAR, consumul din Uniune a rămas relativ stabil. Totuși, între 2007 și 2009 s-a înregistrat o scădere dramatică de 18 %, odată cu efectele negative globale ale crizei financiare. Între 2009 și PAR, consumul din Uniune s-a redresat, crescând cu 20 %.
3. Volum, cotă de piață și preț al importurilor provenite din țările în cauză
3.1. Cumularea
(67)
În scopul efectuării unei evaluări în ceea ce privește cumulul importurilor din țările în cauză, s-a examinat situația individuală a ambelor țări în lumina condițiilor prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(68)
S-a constatat că volumele importurilor depășeau, atât în pentru RPC, cât și pentru Taiwan, pragul de minimis prevăzut la articolul 5 alineatul (7) din regulamentul de bază, nivelul depășirii nefiind unul neglijabil. În plus, volumul importurilor din cele două țări a urmat o tendință similară în cursul perioadei examinate, scăzând între 2007 și 2009 și crescând, apoi, în cursul PAR. În ceea ce privește prețurile medii de import, astfel cum se explică la considerentul 32, evoluția prețurilor importurilor din RPC a arătat că prețul mediu de import a crescut, conform datelor Eurostat. Cu toate acestea, o analiză mai detaliată a arătat că prețul EFOI declarat la codul NC reprezentând o proporție majoră a cantității totale importate pe parcursul PAR a scăzut cu 24 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Prețurile practicate de Taiwan au scăzut pe întreg parcursul perioadei luate în considerare, înregistrând nivelul cel mai scăzut pe parcursul PAR. Ancheta a mai indicat faptul că condițiile de concurență între operatorii în cauză erau similare. Prin urmare, s-a considerat că au fost îndeplinite condițiile pentru cumul.
3.2. Importuri din RPC și Taiwan care fac obiectul unui dumping
(69)
Importurile din RPC și Taiwan au cunoscut următoarea evoluție în cursul perioadei luate în considerare:
Tabelul 2
2007
2008
2009
PAR
Volumul importurilor provenite din țările în cauză (tone)
8 559
6 636
6 154
8 795
Indice (2007 = 100)
100
78
72
103
Cota de piață a importurilor provenite din țările în cauză
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Indice (2007 = 100)
100
79
88
104
Prețul mediu de import din țările în cauză (EUR/tonă)
4 998
4 709
4 656
4 730
Indice (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
După cum reiese din tabelul de mai sus, volumul importurilor originare din țările în cauză a crescut cu 3 % pe parcursul perioadei luate în considerare. În paralel cu evoluția consumului, s-a înregistrat o scădere în perioada 2008-2009. Cu toate acestea, scăderea respectivă a fost mai puțin importantă decât scăderea consumului din aceeași perioadă. Între 2009 și PAR, importurile au crescut din nou cu 43 %.
(71)
Prețurile medii de import au scăzut cu 5 % în timpul perioadei luate în considerare. În ceea ce privește volumurile, prețurile de import au înregistrat, de asemenea, cel mai scăzut nivel în 2009, după care au înregistrat o ușoară creștere.
(72)
În perioada luată în considerare, cota de piață a importurilor care au făcut obiectul unui dumping a urmat evoluția consumului și a rămas stabilă, la aproximativ 7 %.
3.3. Subcotarea prețurilor
(73)
Având în vedere lipsa cooperării producătorilor-exportatori din RPC, precum și cooperarea limitată din partea producătorilor-exportatori din Taiwan, sunt disponibile foarte puține informații privind tipurile de EFOI exportate către Uniune. Această situație combinată cu faptul că produsul în cauză vizează o varietate de tipuri de EFOI cu o variație importantă a prețurilor (de exemplu, în categoria șuruburilor pentru lemn, unele prețuri unitare pot fi de 30 de ori mai mari decât alte prețuri unitare din aceeași categorie), a făcut imposibilă compararea corectă a prețurilor în scopul determinării marjelor de subcotare. Comparația dintre prețul mediu de vânzare ponderat practicat de industria din Uniune față de clienți din Uniune, ajustat la nivel franco fabrică, și prețul de import mediu CIF practicat în țările în cauză derivat din datele Eurostat nu a indicat nicio subcotare în cursul PAR. Pentru Taiwan, singurul producător-exportator cooperant a exportat un anumit tip de EFOI pentru care producția din Uniune este foarte limitată. Prin urmare, în absența unor tipuri de produse similare, nu s-a putut calcula subcotarea în funcție de tip pentru societatea respectivă.
4. Situația economică a industriei Uniunii
4.1. Observații preliminare
(74)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici care au un impact asupra situației industriei din Uniune.
(75)
Întrucât s-a recurs la eșantionare, anumiți indicatori ai prejudiciului au fost stabiliți parțial pentru industria din Uniune în ansamblu și parțial pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion. Analiza prejudiciului în ceea ce privește datele macroeconomice cum ar fi cota de piață, producția, capacitatea și utilizarea capacităților, volumul vânzărilor, creșterea, stocurile, ocuparea forței de muncă și productivitatea, se bazează pe datele privind industria din Uniune în ansamblu. Pentru ceilalți indicatori (prețuri de tranzacție, investiții și randamentul investițiilor, salarii, rentabilitate, fluxul de lichidități și capacitatea de mobilizare a capitalurilor), s-au utilizat datele privind producătorii din Uniune incluși în eșantion.
4.2. Producția
(76)
Tabelul de mai jos arată că producția a scăzut cu 17 % în perioada examinată. În paralel cu scăderea cererii, producția industriei din Uniune a înregistrat, mai întâi, o scădere importantă de 24 % în perioada 2007-2009, iar apoi o creștere ușoară de 10 % între 2009 și PAR.
Tabelul 3
2007
2008
2009
PAR
Producția (tone)
74 514
69 514
56 396
62 213
Indice (2006 = 100)
100
93
76
83
Sursă: macrodate.
4.3. Capacitate și rata de utilizare a capacității
(77)
Capacitatea de producție a scăzut pe parcursul perioadei luate în considerare cu 13 % și, în paralel cu evoluția producției, rata de utilizare a capacităților a înregistrat o ușoară scădere de 4 % între 2007 și PAR.
Tabelul 4
2007
2008
2009
PAR
Capacitatea de producție (în tone)
148 039
140 743
127 200
128 881
Indice (2006 = 100)
100
95
86
87
Utilizarea capacității
50 %
49 %
44 %
48 %
Indice (2006 = 100)
100
98
88
96
Sursă: macrodate.
4.4. Stocuri
(78)
Nivelul stocurilor de sfârșit de exercițiu financiar ale industriei din Uniune a scăzut în 2008, comparativ cu 2007, iar apoi a rămas stabil între 2008 și PAR. În cursul PAR, nivelul stocurilor a crescut într-o oarecare măsură, dar a rămas, totuși, la un nivel inferior cu 26 % față de cel din 2007.
Tabelul 5
2007
2008
2009
PAR
Stocuri finale (tone)
9 688
7 465
6 964
7 139
Indice (2006 = 100)
100
77
72
74
Sursă: microdate.
4.5. Volumul vânzărilor
(79)
Vânzările realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii către clienți independenți au scăzut cu 25 % în cursul perioadei luate în considerare. Volumele vânzărilor au scăzut cu 28 % între 2007 și 2009, atingând cel mai scăzut nivel în 2009. Cu toate acestea, pe parcursul PAR, volumele vânzărilor s-au redresat și au înregistrat o creștere de 5 % în comparație cu nivelurile din 2009. Este de notat faptul că această creștere a fost mult mai mică decât creșterea cererii (cu 20 %) din aceeași perioadă.
Tabelul 6
2007
2008
2009
PAR
Volumul vânzărilor realizate în UE către clienți independenți (tone)
62 326
56 042
44 627
46 851
Indice (2007 = 100)
100
90
72
75
Sursă: macrodate.
4.6. Cota de piață
(80)
Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut progresiv cu 12 puncte procentuale între 2007 și PAR.
Tabelul 7
2007
2008
2009
PAR
Cota de piață a industriei Uniunii
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Indice (2007 = 100)
100
92
87
76
Sursă: macrodate.
4.7. Creșterea
(81)
După cum reiese din tabelul 1 de la considerentul 65, consumul din Uniune a scăzut între 2007 și 2009, după care a crescut din nou până la aproape același nivel ca cel din 2007. Cu toate acestea, industria din Uniune a pierdut 12 puncte procentuale de cotă de piață pe parcursul perioadei luate în considerare, în timp ce importurile în cauză și-au menținut stabilă cota de piață.
4.8. Ocuparea forței de muncă
(82)
Nivelul de ocupare a forței de muncă pentru industria Uniunii a scăzut cu 7 % între 2007 și PAR.
Tabelul 8
2007
2008
2009
PAR
Ocuparea forței de muncă în legătură cu produsul în cauză (număr de persoane)
954
1 007
863
886
Indice (2007 = 100)
100
106
90
93
Sursă: macrodate.
4.9. Productivitate
(83)
Productivitatea forței de muncă a industriei Uniunii, măsurată în producție pe persoană angajată pe an, a scăzut cu 10 % între 2007 și PAR. Acesta a atins cel mai scăzut nivel în 2009 și s-a redresat pe parcursul PAR.
Tabelul 9
2007
2008
2009
PAR
Productivitatea (tone pe angajat)
78,1
69
65,3
70,2
Indice (2007 = 100)
100
88
84
90
Sursă: macrodate.
4.10. Prețuri de vânzare și factori care influențează prețurile de pe piața internă
(84)
Prețurile unitare de vânzare practicate de industria din Uniune au înregistrat o tendință descrescătoare semnificativă în perioada 2007-2009, scăzând cu 50 %. Această scădere s-a datorat, în parte, scăderii semnificative a costurilor materiilor prime utilizate la fabricarea EFOI. Pe parcursul PAR prețurile de vânzare s-au redresat, totuși, în comparație cu anul 2009, dar erau încă cu 35 % mai mici decât la începutul perioadei luate în considerare.
(85)
Ancheta a evidențiat faptul că scăderea prețurilor de vânzare în perioada 2007-2009 a reflectat, în parte, impactul crizei economice care a dus la o scădere a costurilor cu 28 % în perioada respectivă. Această scădere a reflectat, în principal, evoluția prețului nichelului, principala materie primă utilizată în fabricarea elementelor de fixare din oțel inoxidabil. Cu toate acestea, ancheta a demonstrat faptul că, deși criza financiară a avut un impact negativ asupra prețurilor de vânzare, importurile - în special cele provenite din alte țări terțe - au exercitat o presiune descrescătoare asupra pieței Uniunii în pofida consumului constant și au creat presiuni asupra tipurilor principale de produse fabricate și vândute de industria din Uniune, care a fost nevoită să-și scadă prețurile de vânzare într-o proporție mai mare decât cea a scăderii costurilor. Aceasta a dus la deteriorarea semnificativă a performanței industriei din Uniune pe parcursul perioadei respective. Cu toate că prețurile de vânzare au crescut pe parcursul PAR în comparație cu 2009, nivelul acestora nu a fost suficient pentru a acoperi toate costurile și a permite industriei din Uniune să realizeze o marjă de profit rezonabilă.
(86)
Prețurile de vânzare raportate în tabelul de mai jos sunt prețurile medii pe tonă care depind într-o mare măsură de gama de produse. Astfel cum s-a explicat la considerentul 73, prețurile din anumite categorii de EFOI pot înregistra variații de până la 30 de ori.
Tabelul 10
2007
2008
2009
PAR
Prețuri medii de vânzare (în EUR/tonă)
5 842
4 437
2 914
3 803
Indice (2007 = 100)
100
76
50
65
Sursă: microdate.
4.11. Salarii
(87)
Între 2007 și PAR, salariul mediu pentru un angajat a scăzut cu 12 %.
Tabelul 11
2007
2008
2009
PAR
Cost anual al forței de muncă pe angajat (’000 EUR)
47
44
41
42
Indice (2007 = 100)
100
94
87
88
Sursă: microdate.
4.12. Investițiile
(88)
În 2008, industria din Uniune a făcut investiții mari în producția de EFOI, în comparație cu anii din perioada luată în considerare. După anul 2008, investițiile au scăzut.
Tabelul 12
2007
2008
2009
PAR
Investiții nete (’000 EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Indice (2007 = 100)
100
395
123
92
Sursă: microdate.
4.13. Rentabilitatea și randamentul investițiilor
(89)
Astfel cum s-a menționat la considerentul 85 de mai sus, ancheta a demonstrat că, deși scăderea prețurilor de vânzare a reflectat scăderea costurilor, prețul practicat de industria din Uniune a fost supus presiunii exercitate de importurile de EFOI și nu a permis acoperirea tuturor costurilor suportate pentru fabricarea și comercializarea EFOI. Aceasta a dus la o deteriorare importantă a profitabilității, care a fost pozitivă în 2007 și, respectiv, negativă ulterior, după cum reiese din tabelul de mai jos.
(90)
Randamentul investițiilor („RI”) a scăzut semnificativ de la nivelul de 29 % din 2007 la - 17 % în cursul PAR.
Tabelul 13
2007
2008
2009
PAR
Profitul net al vânzărilor în UE către clienți neafiliați (% din vânzările nete)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
RI (profit net în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Sursă: microdate.
4.14. Fluxul de lichidități și capacitatea de a mobiliza capital
(91)
Fluxul net de lichidități rezultat din activitățile de exploatare a scăzut semnificativ pe parcursul perioadei luate în considerare. Acesta a atins nivelul cel mai scăzut în 2009, după care a crescut ușor. Cu toate acestea, fluxul de lichidități pe parcursul PAR a fost cu mult mai scăzut decât în 2007.
Tabelul 14
2007
2008
2009
PAR
Flux de lichidități (000 EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Indice (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Sursă: microdate.
4.15. Amploarea marjei de dumping
(92)
În pofida măsurilor în vigoare, a continuat să se practice un dumping important la niveluri cuprinse între 13,6 % și 61,8 % pentru RPC și, respectiv, între 14 % și 50 % pentru Taiwan, atât conform datelor obținute din cererea de reexaminare, cât și conform datelor furnizate de singurul producător-exportator cooperant din Taiwan. Impactul asupra industriei din Uniune avut de marjele efective de dumping nu poate fi considerat drept neglijabil.
4.16. Redresarea de pe urma efectelor dumpingului anterior
(93)
Aproape toți indicatorii examinați evidențiază deteriorarea situației economice și financiare a industriei din Uniune după anul 2007. În pofida măsurilor în vigoare, importurile din țările în cauză au înregistrat o ușoară creștere și și-au menținut stabilă cota de piață. În 2009, când criza financiară a avut un impact asupra cererii globale din Uniune și când prețurile erau expuse presiunilor, producătorii din Uniune au pierdut un număr important de clienți. Numai unii producători din Uniune au fost în măsură să-și crească volumele de producție prin producerea unor alte tipuri de elemente de fixare (de exemplu, elemente de fixare din oțel carbon) și au putut beneficia de economiile de scară, putând compensa în acest fel pierderile suferite în privința volumului vânzărilor în sectorul EFOI. În același timp, producătorii din Uniune au depus eforturi în vederea creșterii investițiilor lor cu scopul de a produce mai eficient. Pe parcursul PAR, industria din Uniune a reușit să-și îmbunătățească performanța, cu toate că a rămas în pierdere. Situația nu pare a fi pe cale de îmbunătățire, având în vedere nivelul foarte scăzut de utilizare a capacităților care este preconizat.
5. Impactul importurilor la preț de dumping și alți factori
5.1. Impactul importurilor la prețuri de dumping
(94)
Ancheta a arătat că, în pofida măsurilor în vigoare și a scăderii consumului din Uniune în perioada luată în considerare, importurile din RPC și Taiwan au crescut ușor în perioada examinată, păstrând stabilă cota lor de piață.
(95)
Astfel cum s-a descris la considerentul 73, nu a fost posibil să se facă o comparație corectă între prețurile de import practicate de țările în cauză și prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii din cauza lipsei de informații privind tipurile de produse exportate de producătorii-exportatori din RPC și Taiwan și a variațiilor mari de preț între diferitele tipuri de produse care compun acest preț mediu. Într-adevăr, prețurile de export practicate de singurul producător cooperant din Taiwan nu au putut fi comparate în mod corespunzător cu prețurile practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, întrucât tipurile de produse similare nu erau comparabile.
(96)
În urma comunicării concluziilor definitive, producătorul cooperant din Taiwan menționat în considerentul 22 a afirmat că exporturile sale nu au cauzat niciun prejudiciu solicitantului, întrucât produce tipuri de EFOI care sunt fabricate, în cantități limitate, numai de câțiva producători din Uniune. În această privință se remarcă faptul că, în primul rând, evaluarea prejudiciului este efectuată pentru industria din Uniune în ansamblu și nu numai pentru solicitant. În al doilea rând, măsurile sunt în vigoare pentru domeniul de aplicare al produsului astfel cum este definit în ancheta inițială și conform explicațiilor din considerentul 21 nu este posibil să se modifice domeniul de aplicare al produsului în contextul unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor.
5.2. Impactul crizei economice
(97)
Datorită condițiilor economice pozitive existente în 2007 în sectorul siderurgic și în sectoarele conexe, situația economică a industriei din Uniune era relativ bună până în momentul începerii crizei economice, la sfârșitul anului 2008. Chiar și la momentul stagnării pieței, în special în 2009, unii producători din Uniune au continuat să investească în înlocuirea utilajelor și echipamentului învechit, cu scopul de a micșora costul producției și de a fi mai competitivi față de importurile care făceau obiectul unui dumping provenite din țările în cauză și față de creșterea importurilor la prețuri scăzute din alte țări terțe. Mai mult, atunci când s-a remarcat o scădere a cererii, producătorii din Uniune s-au confruntat și cu puterea de negociere remarcabilă a marilor distribuitori care au început să exercite o presiune mai mare asupra prețurilor, cu efecte negative asupra situației economice a industriei din Uniune.
5.3. Importurile din alte țări
(98)
Impactul negativ al importurilor din alte țări terțe a fost analizat, de asemenea. Volumul combinat al importurilor a crescut cu 26 % în perioada luată în considerare, de la aproximativ 52 000 tone până la aproximativ 66 000 tone. În același timp, prețurile medii de import au scăzut cu 28 % în perioada luată în considerare și, prin urmare, cota lor de piață a crescut de la 42,5 % în 2007 până la 54,2 % în PAR.
(99)
Majoritatea importurilor din alte țări terțe par a fi provenite din India, Filipine și Malaezia. Importurile din aceste trei țări au reprezentat o cotă totală de piață de aproximativ 36 % în cursul PAR.
(100)
În ceea ce privește importurile din India, acestea au crescut cu 141 % în perioada luată în considerare, de la 8 000 de tone în 2007 până la aproape 20 000 de tone în cursul PAR. Prețurile de import medii au scăzut cu 32 % în aceeași perioadă și s-au înscris cu mult sub prețul de vânzare mediu practicat de industria din Uniune din cursul PAR. În consecință, exportatorii din India și-au mărit cota de piață de la 6,7 % în 2007 la 16,4 % în cursul PAR.
(101)
Importurile din Filipine au înregistrat o tendință similară celor din India și au crescut cu 129 % în perioada luată în considerare, de la aproximativ 6 000 de tone în 2007 până la aproape 14 000 de tone în cursul PAR. Prețurile de import medii au scăzut cu 38 % în aceeași perioadă, iar în cursul PAR acestea au subcotat prețul mediu de vânzare practicat de industria din Uniune. Prin urmare, cota de piață a importurilor din Filipine a crescut de la 4,9 % în 2007 la 11,4 % în cursul PAR.
(102)
În ceea ce privește importurile din Malaezia, cu toate că s-a înregistrat o tendință descrescătoare a importurilor respective în perioada luată în considerare (-27 %), exportatorii din Malaezia încă dețineau o cotă de piață de 8,2 % pe parcursul PAR. Mai mult, conform datelor Eurostat, prețurile medii de import din Malaezia erau mai ridicate decât cele practicate de țările în cauză la începutul perioadei luate în considerare, însă, în cea de-a doua jumătate a perioadei respective, prețurile erau cu mult mai scăzute.
(103)
În concluzie, se pare că exportatorii din alte țări terțe, în special din India, Filipine și Malaezia, au profitat de existența măsurilor antidumping împotriva RPC și Taiwan. În cea de-a doua jumătate a perioadei examinate, cantitatea importurilor din India și Filipine a crescut de mai mult de două ori, iar prețurile practicate au fost mai mici decât cele practicate de RPC și Taiwan, în timp ce importurile din Malaezia au înregistrat o tendință descrescătoare. Această presiune suplimentară asupra prețurilor a avut un impact negativ și mai mare asupra industriei din Uniune, care a constatat, începând cu 2008, tendința puternic negativă a profitului său și a altor indicatori financiari. Prin urmare, creșterea importurilor provenite mai ales din India și Filipine a contribuit, cu siguranță, la pierderea cotei de piață a industriei din Uniune și la degradarea situației financiare a acesteia.
Tabelul 15
2007
2008
2009
PAR
Volumul importurilor provenite din alte țări (în tone)
52 339
57 920
50 362
65 756
Indice (2007 = 100)
100
111
96
126
Cota de piață a importurilor provenite din alte țări
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Prețul importurilor provenite din alte țări (EUR/tonă)
5 830
4 993
4 384
4 196
Indice (2007 = 100)
100
86
75
72
Volumul importurilor provenite din India (tone)
8 282
13 667
16 776
19 945
Indice (2007 = 100)
100
165
203
241
Cota de piață a importurilor provenite din India
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Prețul importurilor provenite din India (EUR/tonă)
4 632
3 758
3 123
3 164
Indice (2007 = 100)
100
81
67
68
Volumul importurilor provenite din Filipine (tone)
6 048
7 046
5 406
13 854
Indice (2007 = 100)
100
117
89
229
Cota de piață a importurilor provenite din Filipine
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Prețul importurilor provenite din Filipine (EUR/tonă)
5 685
4 645
3 474
3 505
Indice (2007 = 100)
100
82
61
62
Volumul importurilor provenite din Malaezia (tone)
13 548
13 712
9 810
9 933
Indice (2007 = 100)
100
101
72
73
Cota de piață a importurilor provenite din Malaezia
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Prețul importurilor provenite din Malaezia (EUR/tonă)
5 062
4 203
2 963
3 068
Indice (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Concluzie
(104)
În timp ce consumul din Uniune a rămas destul de stabil în perioada examinată, industria din Uniune a pierdut în aceeași perioadă 25 % din volumul său de vânzări în Uniune, ceea ce a determinat o pierdere a cotei de piață de la 50,6 % în 2007 la 38,6 % în cursul PAR. În același timp, importurile care au făcut obiectul unui dumping din țările în cauză și-au menținut stabilă cota de piață.
(105)
Între 2007 și PAR, chiar în condițiile existenței măsurilor antidumping, majoritatea indicatorilor privind prejudiciul au avut o evoluție negativă: producția și volumul vânzărilor au scăzut cu 17 % și, respectiv, 25 %, capacitatea și rata de utilizare a capacităților au înregistrat o scădere importantă, urmată de o scădere a nivelului ocupării forței de muncă și al productivității. Profitabilitatea a scăzut de la 7 % în 2007 la - 3 % în PAR, iar fluxul de lichidități a urmat o tendință negativă similară.
(106)
Se concluzionează că situația industriei din Uniune s-a deteriorat, în general, în perioada examinată, iar industria din Uniune s-a aflat într-o situație delicată la sfârșitul PAR, când eforturile sale de a-și menține volumele de vânzări și un nivel suficient de ridicat al prețurilor au fost contracarate de prezența crescută a importurilor care au făcut obiectul unui dumping provenite din țările în cauză, precum și de importurile la prețuri scăzute din alte țări terțe.
F. PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI
1. Raportul dintre volumele exportate și prețurile practicate de țările în cauză față de țări terțe, pe de o parte, și volumele exportate către Uniune și prețurile practicate față de Uniune, pe de altă parte
(107)
În absența cooperării exportatorilor din RPC, nu există informații disponibile privind prețurile de export practicate de aceștia pe alte piețe. Pentru Taiwan, pe baza informațiilor disponibile furnizate de societățile verificate, prețurile de export medii practicate față de țări terțe sunt mai scăzute decât cele practicate pe piața Uniunii. Prin urmare, se consideră că, în cazul în care măsurile ar expira, exportatorii din Taiwan ar fi stimulați să transfere cantități importante de exporturi din alte țări terțe către piața mai atractivă a Uniunii.
2. Capacitatea neutilizată în țările în cauză
(108)
Pe baza informațiilor disponibile, se pare că atât RPC cât și Taiwan au capacități de producție considerabile disponibile și ambele țări își pot crește rapid volumele de producție. În această privință, se reamintește faptul că instituirea în 2009 a unor măsuri antidumping asupra importurilor de anumite elemente de fixare din fier sau din oțel provenite din RPC (8) a dus la scăderea importurilor din RPC și a eliberat o capacitate de producție care ar putea fi utilizată pentru fabricarea de EFOI. În plus, trebuie remarcat faptul că, recent, s-a încheiat o anchetă privind circumvenția prin care s-au extins măsurile instituite cu privire la anumite elemente de fixare din fier și oțel originare din RPC asupra importurilor expediate din Malaysia (9). În consecință, există capacități care să permită creșterea semnificativă a volumului exporturilor către UE, în special deoarece nu există niciun indiciu conform căruia piețele din țările terțe sau piața internă ar putea absorbi o eventuală creștere a producției.
3. Concluzie
(109)
Este clar faptul că producătorii din țările în cauză au potențialul de a-și crește considerabil volumele de export către piața UE. În plus, în ceea ce privește Taiwan, se pare că prețurile de export către țări terțe sunt mai mici decât cele practicate față de piața Uniunii, crescând astfel probabilitatea ca, în absența măsurilor, o parte din exporturile către țări terțe să fie redirecționată către piața UE. Aceasta ar avea, foarte probabil, un impact negativ asupra situației economice a industriei din Uniune.
(110)
După cum s-a arătat anterior, situația industriei din Uniune rămâne vulnerabilă. Este probabil ca, în cazul în care industria din Uniune ar fi expusă unei creșteri a volumelor importurilor provenite din țările în cauză la prețuri de dumping, să rezulte o deteriorare suplimentară a vânzărilor sale, a cotei sale de piață, a prețurilor sale de vânzare și, prin urmare, a situației sale financiare. Pe baza celor menționate anterior, se concluzionează, prin urmare, că abrogarea măsurilor ar determina, după toate probabilitățile, o degradare a situației deja fragile a industriei din Uniune, precum și continuarea unui prejudiciu important pentru aceasta.
G. INTERESUL UNIUNII
1. Introducere
(111)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese în cauză, și anume cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(112)
Trebuie reamintit faptul că ancheta inițială a dus la concluzia că instituirea de măsuri nu este contrară interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care măsuri antidumping sunt deja în vigoare, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.
(113)
Pe această bază, s-a examinat dacă, contrar concluziilor privind probabilitatea de continuare a dumpingului prejudiciabil, există motive imperioase pentru a se concluziona că menținerea măsurilor în acest caz particular nu este în interesul Uniunii.
2. Interesul industriei Uniunii
(114)
Industria din Uniune s-a dovedit a fi o industrie viabilă din punct de vedere structural. Acest fapt a fost confirmat de situația destul de stabilă observată la începutul perioadei examinate. Cu toate acestea, de-a lungul perioadei examinate industria din Uniune a înregistrat pierderi în privința volumelor de vânzări și a cotei de piață, iar prețurile de vânzare au scăzut, în timp ce importurile din țările în cauză au crescut ușor, în pofida măsurilor în vigoare. În aceeași perioadă, situația financiară a industriei din Uniune s-a deteriorat și a început să înregistreze pierderi. În cazul în care măsurile nu ar fi existat, industria din Uniune s-ar afla, foarte probabil, într-o situație și mai dificilă.
3. Interesul importatorilor/utilizatorilor
(115)
Niciunul dintre cei 20 de utilizatori contactați nu a acceptat să coopereze. Se reamintește faptul că, în ancheta inițială, a cooperat un singur utilizator și s-a concluzionat că utilizatorii ar putea obține produsul care face obiectul anchetei nu numai de la țările în cauză, dar și din alte surse de aprovizionare. În plus, având în vedere impactul marginal al EFOI asupra costurilor produselor în aval, s-a concluzionat că măsurile nu ar avea un impact negativ asupra industriei utilizatorilor.
(116)
Un singur importator dintre cei trei incluși în eșantion a răspuns la chestionar. Cota importurilor acestuia din țările în cauză era foarte mică și reprezenta 1,1 % pe parcursul PAR. În plus, ancheta a demonstrat că importatorul avea o marjă de profitabilitate bună (între 5 % și 10 %) în timp ce ponderea produsului în cauză în cadrul activității totale a societății este sub 10 %. Prin urmare, se poate concluziona că o continuare a măsurilor ar avea un impact foarte limitat asupra importatorului respectiv.
4. Concluzie
(117)
Având în vedere cele menționate mai sus, se concluzionează că nu există motive imperioase împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
H. MĂSURILE ANTIDUMPING
(118)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător atunci când erau întemeiate.
(119)
Din cele menționate anterior reiese că, astfel cum prevede articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumite elemente de fixare din oțel inoxidabil și părți ale acestora originare din RPC și Taiwan, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1890/2005, ar trebui să fie menținute,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și părți ale acestora încadrate în prezent la codurile NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 și 7318 15 70, originare din Republica Populară Chineză și Taiwan.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se stabilește după cum urmează pentru produsele fabricate de către societățile următoare:
Țara
Societăți
Nivelul taxei antidumping (%)
Codul adițional TARIC
RPC
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Toate celelalte societăți
27,4
A999
Taiwan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Societăți enumerate în anexă
15,8
A649
Toate celelalte societăți
23,6
A999
(3) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 4 ianuarie 2012.