РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1030/2010 НА СЪВЕТА
от 17 ноември 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия („Комисията“) след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 1467/2004 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат (РЕТ) с произход, inter alia, от Китайската народна република („окончателните антидъмпингови мерки“). Наложените нива на митото достигаха до 22,9 %, което съответства на 184 EUR/t, за вноса с произход от Китайската народна република („засегнатата държава“ или „КНР“).
(2)
След преразглеждане във връзка с нов износител съгласно член 11, параграф 4 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 2167/2005 (3) Съветът измени Регламент (ЕО) № 1467/2004.
2. Искане за преразглеждане
(3)
След публикуване на известие за предстоящо изтичане на срока на действие (4) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 13 май 2009 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането беше подадено от комитета за полиетилен терефталат на „Plastics Europe“ („заявителят“) от името на производители, представляващи основен дял, в конкретния случай над 50 %, от общото производство на Съюза на PET.
(4)
Искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие бе основано на аргумента, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата от него за промишлеността на Съюза.
(5)
След като се консултира с Консултативния комитет Комисията установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие. Съобразно с това на 18 август 2009 г. Комисията обяви с известие за започване на процедура (5) („известие за започване на процедура“) започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
3. Успоредни процедури
(6)
Следва да се отбележи, че на 3 септември 2009 г. Комисията обяви също така започването на антидъмпингова процедура (6) съгласно член 5 от основния регламент и на процедура относно субсидирането (7) съгласно член 10 от Регламент (ЕО) № 597/2009 от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (8), по отношение на вноса на някои видове РЕТ с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства.
(7)
С Регламент (ЕС) № 857/2010, публикуван на 29 септември 2010 г. (9), Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства. По същото време Комисията прекрати антидъмпинговата процедура (10).
4. Разследване
4.1. Разследван период
(8)
Разследването на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РПП („разглежданият период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(9)
Комисията официално уведоми подалите жалбата производители, другите известни производители от Съюза, вносителите/търговците, потребителите, за които е известно, че са засегнати, и техните сдружения, както и производителите износители и представителите на засегнатата държава износител за започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие. На заинтересованите страни бе предоставена възможността да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедура.
(10)
Бяха изслушани всички заинтересовани страни, поискали това и доказали, че са налице специални основания да бъдат изслушани.
(11)
С оглед на видимо големия брой производители от Съюза, производители износители и вносители беше счетено за уместно, в съответствие с член 17 от основния регламент, да се проучи дали следва да се използва представителна извадка. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на представителна извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, искана в известието за започване на процедура.
(12)
Четиринадесет производители от Съюза предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от съдействащите производители от Съюза, Комисията изготви представителна извадка от петима производители от Съюза, които осъществяват 65 % от продажбите, реализирани от всички съдействащи производители от Съюза за несвързани клиенти в ЕС.
(13)
Тъй като само двама китайски производители износители предоставиха исканата информация, за тях не бе необходимо да се изготвя представителна извадка.
(14)
Само един вносител предостави исканата информация и се съгласи да бъде включен в представителната извадка. Вследствие на това не бе необходимо изготвяне на представителна извадка по отношение на несвързаните вносители.
(15)
Комисията изпрати въпросници на включените в извадката производители от Съюза, на производителите износители и на всички потребители и доставчици, за които се знае, че са засегнати, както и на тези, които заявиха своя интерес в сроковете, определени в известието за започване на процедура. Въпросници бяха изпратени и на известните производители от САЩ („предвидената държава аналог“).
(16)
Попълнени въпросници бяха получени от петимата включени в представителната извадка производители от Съюза, от седем потребители в Съюза, трима доставчици на суровини и двама производители от САЩ. Освен това седем съдействащи производители от Съюза представиха исканите общи данни за целите на анализа на вредата. Не бяха получени обаче попълнени въпросници от китайските производители износители.
(17)
В хода на разследването един от петимата включени в представителната извадка производители от Съюза не бе в състояние да предостави всички искани данни и поради това се наложи представителната извадка да бъде намалена до четирима производители, които осъществяват 47 % от продажбите, реализирани от всички съдействащи производители.
(18)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
Novapet SA, Испания,
-
Equipolymers srl, Италия,
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Литва,
-
UAB Neo Group, Литва;
б)
потребители в Съюза
-
Puccetti, Италия;
в)
производители от САЩ
-
M&G Polymers USA, LLC, САЩ,
-
StarPet Inc., САЩ.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(19)
Разглежданият продукт е същият като този, обект на първоначалното разследване, а именно полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, класиран понастоящем в код по КН 39076020 и с произход от КНР.
(20)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди направената при първоначалното разследване констатация, че разглежданият продукт и продуктите, произвеждани и продавани от производителите износители на техния вътрешен пазар и за трети държави, както и продуктите, произвеждани и продавани от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически и химически характеристики и приложения. Следователно тези продукти се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(21)
Както бе обяснено по-горе, не бе необходимо да се изготвя представителна извадка по отношение на производителите износители от КНР.
(22)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
(23)
Поради липсата на значителен по обем внос от КНР в Съюза не бе възможно той да се използва като основа за представителна по отношение на дъмпинга констатация. Поради това изчислението на дъмпинга бе направено на основата на експортните цени от КНР, а вниманието при разследването бе съсредоточено върху вероятността от повтаряне на дъмпинга.
3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(24)
Като се вземе предвид фактът, че нито един производител износител от КНР не оказа съдействие при настоящото разследване, изложените по-долу заключения се основават на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент, а именно - данни от Евростат и от искането за преразглеждане.
3.1. Връзка между нормалната стойност и експортните цени за трети държави
(25)
Поради липсата на съдействащи производители износители от КНР бе направено сравнение между продажните цени на вътрешния пазар на трета държава с пазарна икономика и експортните цени от КНР за трети държави в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
(26)
Тъй като КНР е държава с икономика в преход, в съответствие с разпоредбите в член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност трябваше да бъде определена на основата на цената или на изградената нормална стойност, получена в подходяща трета държава с пазарна икономика („държава аналог“), или на цената от държавата аналог за други държави, включително за Съюза, или ако това не е възможно - на всяка друга разумна основа, включително и цената, действително платената или платима в Съюза за сходния продукт, подходящо коригирана, ако е необходимо, за да се включи разумен марж на печалба.
(27)
В известието за започване на процедура беше предвидено САЩ да бъдат използвани като подходяща държава аналог с цел установяване на нормална стойност за КНР, като заинтересованите страни бяха поканени да изразят своето мнение относно целесъобразността на този избор. В това отношение не бяха получени коментари или възражения от никоя от страните. САЩ бяха използвани като държава аналог при първоначалното разследване. Поради това бе счетено, че САЩ са подходяща държава аналог.
(28)
Съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност бе определена на основата на проверената информация, получена от производителите от държавата аналог, а именно на основата на действително платената или платима цена на вътрешния пазар на САЩ за продукти, за които бе установено, че са се продавали при обичайни търговски условия.
(29)
В резултат на това нормалната стойност беше определена като среднопретеглената цена за продажби на вътрешния пазар на несвързани клиенти от съдействащите производители от САЩ.
(30)
Първоначално бе установено за всеки от двамата съдействащи производители износители от САЩ дали общите им продажби на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти са представителни съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали те съставляват 5 или повече процента от общия обем на продажбите на разглеждания продукт, изнесен за Съюза. Продажбите на вътрешния пазар, осъществени и от двамата производители от САЩ по време на разследвания период, бяха счетени за достатъчно представителни.
(31)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. За целта бе определен делът на продажби на вътрешния пазар с печалба на сходния продукт на независими клиенти по време на РПП.
(32)
Тъй като обемът на продажбите с печалба на сходния продукт е представлявал по-малко от 80 % от общия обем на продажбите на сходния продукт, нормалната стойност бе определена на основата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на продажбите с печалба.
(33)
Както бе обяснено по-горе, при липсата на значителен по обем внос и с оглед на липсата на каквото и да било съдействие от страна на производителите износители от КНР, експортната цена бе разгледана на основата на наличните данни от статистическите данни за износа на КНР по отношение на количеството и стойността на износа на КНР за нейните три най-големи пазара (Япония, Украйна и Съединените щати), тъй като тези данни представляваха най-добрата налична информация в съответствие с член 18 от основния регламент. Износът за тези пазари е съставлявал приблизително 50 % от износа на КНР на продукта, обект на разследването.
(34)
Статистическите данни за износа на КНР показаха, че експортните цени за горепосочените трети държави са били по-ниски от определената нормална стойност за КНР. В действителност разследването установи, че като цяло тази ценова разлика по време на РПП е варирала между 14 % и 38 %. Това показва, че има вероятност от повтаряне на дъмпинга на износа за Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
3.2. Неизползвани производствени мощности
(35)
При липса на друга информация относно производството и капацитета анализът бе направен в съответствие с член 18 от основния регламент на основата на информацията, съдържаща се в искането за преразглеждане.
(36)
Съгласно наличната информация и при липса на каквато и да било информация, сочеща противното, през разглеждания период производственият капацитет на КНР е нараснал с 16 %. През РПП използването на капацитета е било на ниво от приблизително 72 %. Следователно неизползваните производствени мощности са били значителни, достигайки излишък от 700 000 тона. При задействане на тези неизползвани мощности китайското производство би могло да доставя до 23 % от потреблението на Съюза.
(37)
Освен това, тъй като се очаква производственият капацитет в КНР да нарасне в много по-голяма степен в сравнение с потреблението на вътрешния пазар, може да се направи предположение, че голяма част от евентуално увеличение на производството ще бъде ориентирана за износ.
4. Заключение относно вероятността за повтаряне на дъмпинга
(38)
Като се има предвид, че цените за износ на продукта, обект на разследването, за основните пазари за износ на КНР са под нормалната стойност, определена по време на РПП, и въз основа на нарастващия свободен капацитет се счита, че ако мерките отпаднат, има вероятност от увеличаване на обема на китайския износ за ЕС на дъмпингови цени.
(39)
В контекста на горепосоченото съществува вероятност от повтаряне на дъмпинга, ако мерките бъдат отменени.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(40)
През РПП сходният продукт е бил произвеждан от 17 производители в Съюза. Поради това за продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, получена от съдействащите производители, а по отношение на другите производители от Съюза - въз основа на данните от искането за преразглеждане) се смята, че представлява производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(41)
От тези 17 производители 12 съдействаха изцяло при разследването. Беше установено, че тези 12 производители съставляват основна част, в случая повече от 80 %, от общото производство на сходния продукт в Съюза. Поради тази причина 12-те съдействащи производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и са наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“. Останалите производители от Съюза са наричани по-нататък „другите производители от Съюза“. Тези други производители от Съюза не подкрепиха активно жалбата, нито ѝ се противопоставиха.
(42)
За целта на анализа на вредата показателите за вреда бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средна единична цена, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от съдействащите производители, които я предоставиха в рамките на процедурата по изготвяне на представителна извадка, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана приблизителна оценка, направена въз основа на данните от искането за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (стокови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) по отношение на включените в извадката производители от Съюза бе направен въз основа на предоставената от тях информация.
(43)
Следва да се отбележи, че пазарът на ЕС за РЕТ се характеризира с относително голям брой производители, обикновено принадлежащи към по-големи групи, чието управление е разположено извън ЕС. Пазарът е в процес на консолидиране, като напоследък се наблюдават редица случаи на поглъщане и на прекратяване на дейността. Така например от 2009 г. насам бяха закрити предприятията за производство на РЕТ на „Tergal Fibers“ (Франция), „Invista“ (Германия) и „Artenius“ (Обединеното кралство), докато в същото време „Indorama“ погълна предишните предприятия „Eastman“ в Обединеното кралство и в Нидерландия.
Д. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(44)
Потреблението в Съюза бе установено на основата на обема на продажбите на промишлеността на Съюза, осъществени на пазара на ЕС, данните на Евростат за обема на вноса за пазара на Съюза, а по отношение на другите производители от Съюза - чрез приблизителни оценки, направени въз основа на искането за преразглеждане.
(45)
Потреблението в Съюза на продукта, обект на разследването, е нараснало между 2006 г. и РПП с 11 %. По-конкретно, явното търсене се е увеличило през 2007 г. с 8 %, леко е спаднало между 2007 г. и 2008 г. (с 2 процентни пункта) и е нараснало с още 5 процентни пункта между 2008 г. и РПП.
Таблица 1
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Общо потребление на ЕС (в тонове)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Индекс (2006 г. = 100)
100
108
106
111
Източник: отговори на въпросника, данни от Евростат и от искането за преразглеждане
2. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Китайската народна република
(46)
Обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт в ЕС е останал относително малък и дори е намалял през разглеждания период. През РПП той е достигнал 13 483 тона, което съответства на пазарен дял от 0,4 %. Цените на китайския внос са останали стабилни между 2006 г. и 2008 г., а след това рязко са спаднали до 897 EUR/тон на равнище CIF през РПП, т.е. с 12 процентни пункта в сравнение с цените през 2008 г.
Таблица 2
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от КНР (в тонове)
16 425
20 159
18 001
13 483
Индекс (2006 г. = 100)
100
123
110
82
Пазарен дял на вноса от КНР
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Цена на вноса (EUR/тон)
1 011
1 008
1 020
897
Индекс (2006 г. = 100)
100
100
101
89
Източник: Евростат
3. Внос от други трети държави
а) Внос от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства
(47)
Както бе посочено по-горе в съображение 6 и следващите съображения, успоредно с настоящото преразглеждане бяха проведени антидъмпингова процедура и процедура относно субсидирането във връзка с вноса на РЕТ от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства.
(48)
Обемът на вноса от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства в ЕС е нараснал значително през разглеждания период и е достигнал 304 202 тона през РПП, което съответства на пазарен дял от 10,2 %. Цените на този внос са били дори по-ниски от цените на вноса от КНР.
Таблица 3
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства (в тонове)
55 939
67 067
218 248
304 202
Индекс (2006 г. = 100)
100
120
390
544
Пазарен дял на вноса от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Цена на вноса (EUR/тон)
1 030
1 023
1 015
882
Източник: Евростат
б) Внос от Република Корея
(49)
От 2000 г. насам по отношение на Република Корея се прилагат антидъмпингови мита. За две корейски дружества обаче се прилага нулево антидъмпингово мито, а в рамките на разследването бе установено, че нивото на внос от Република Корея продължава да бъде високо и е нараснало значително през разглеждания период. Корейският внос се е увеличил с близо 150 % в периода от 2006 г. до РПП, а неговият съответен пазарен дял е нараснал от 3,5 % през 2006 г. на 7,7 % през РПП.
Таблица 4
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Южна Корея (в тонове)
94 023
130 994
177 341
231 107
Индекс (2006 г. = 100)
100
139
189
246
Пазарен дял на вноса от Южна Корея
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Цена на вноса (EUR/тон)
1 084
1 071
1 063
914
Източник: Евростат
(50)
Средната цена на корейския внос е останала по принцип малко под средните цени на производителите от Съюза. Цените на корейския внос обаче са били по-високи от средните цени на вноса от КНР.
в) Внос от други трети държави, непосочени по-горе
(51)
Обемът на вноса на разглеждания продукт в ЕС от други трети държави леко се е увеличил през разглеждания период и е достигнал 428 396 тона през РПП, което съответства на пазарен дял от 14,3 %. Цените на този внос са били относително високи и над нивото на съответните цени от КНР и държавите в успоредно провежданите разследвания, както и над средното равнище на цените на промишлеността на Съюза.
Таблица 5
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
337 036
407 253
344 626
428 396
Индекс (2006 г. = 100)
100
121
102
127
Пазарен дял на вноса от други трети държави
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Цена на вноса (EUR/тон)
1 159
1 127
1 135
978
Източник: Евростат
(52)
От гореизложеното може да се направи заключението, че вносът от други трети държави не е оказал отрицателно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(53)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
4.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(54)
Производството на Съюза е намаляло с 4 % в периода от 2006 г. до РПП. По-конкретно, то е нараснало с 5 % през 2007 г., като е достигнало приблизително 2 570 000 тона, но рязко е спаднало с 10 процентни пункта през 2008 г. в сравнение с 2007 г. и леко се е увеличило с 1 процентен пункт в периода от 2008 г. до РПП, когато е достигнало приблизително 2 300 000 тона.
Таблица 6
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производство (в тонове)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Индекс (2006 г. = 100)
100
105
95
96
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(55)
Производственият капацитет на производителите от Съюза се е увеличил с 15 % през разглеждания период. По-конкретно, той се е увеличил с 1 % през 2007 г., с още 5 процентни пункта през 2008 г. и дори с още 9 процентни пункта през РПП.
Таблица 7
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Индекс (2006 г. = 100)
100
101
106
115
Използване на капацитета
83 %
87 %
75 %
69 %
Индекс (2006 г. = 100)
100
105
90
84
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
(56)
Използването на капацитета е било 83 % през 2006 г., достигнало е ниво от 87 % през 2007 г., но впоследствие е спаднало до 75 % през 2008 г. и до едва 69 % през РПП. Намаляващата степен на използване през 2008 г. и през РПП е отразила намалялото производство и увеличения производствен капацитет през този период.
в) Обем на продажбите
(57)
През разглеждания период обемът на продажбите на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза е намалял слабо. През 2007 г. продажбите са се увеличили с 5 %, но през следващата година са спаднали малко под стойностите за 2006 г., а през РПП са били с 3 % под равнището от 2006 г. на ниво от около 2 100 000 тона. Като се има предвид ограниченият обем на стоковите наличности, динамиката на продажбите следва отблизо тенденциите в производството.
Таблица 8
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Продажби на ЕС (в тонове)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Индекс (2006 г. = 100)
100
105
99
97
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
г) Пазарен дял
(58)
През разглеждания период производителите от Съюза са загубили 10 процентни пункта от пазарния си дял, който е намалял от 85 % през 2006 г. на 75 % през РПП. Тази загуба на пазарен дял отразява факта, че, независимо от нарасналото потребление, продажбите на промишлеността на Съюза са спаднали с 3 % през разглеждания период. Следва да се отбележи, че същата тенденция към намаление бе констатирана и по отношение на включените в представителната извадка производители от Съюза.
Таблица 9
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на производителите от Съюза
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Индекс (2006 г. = 100)
100
98
94
88
Източник: отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане и Евростат
д) Растеж
(59)
В периода от 2006 г. до РПП потреблението в Съюза се е повишило с 11 %, докато обемът на продажбите на производителите от Съюза на пазара на Съюза е намалял с 3 %, а пазарният дял на производителите от Съюза е намалял с 10 процентни пункта. Поради това се достига до заключението, че производителите от Съюза не са могли да се възползват от растежа на пазара.
е) Трудова заетост
(60)
Равнището на трудова заетост на производителите от Съюза е намаляло с 15 % в периода от 2006 г. до РПП. По-конкретно, броят на заетите лица значително е намалял от 2 400 през 2006 г. до 2 100 през 2007 г. или с 13 % и е останал близо до това ниво през 2008 г. и РПП. Спадът през 2007 г. отразява предприетите от редица производители от ЕС усилия за преструктуриране.
Таблица 10
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Трудова заетост (брой лица)
2 410
2 100
2 060
2 057
Индекс (2006 г. = 100)
100
87
85
85
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
ж) Производителност
(61)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е нараснала с 12 %. Това представлява отражение на факта, че производството е намаляло в по-малка степен в сравнение с равнището на трудова заетост и представлява показател за повишената ефективност на производителите от Съюза. Това е особено видно през 2007 г., когато производството се е увеличило при намалено равнище на заетост, а производителността е била с 21 % по-висока в сравнение с 2006 г.
Таблица 11
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производителност (в тонове на заето лице)
1 013
1 224
1 130
1 137
Индекс (2006 г. = 100)
100
121
112
112
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
з) Фактори с въздействие върху продажните цени
(62)
Средногодишните продажни цени на производителите от Съюза на пазара на Съюза за несвързани клиенти са останали стабилни в периода от 2006 г. до 2008 г. на равнище от около 1 100 EUR/тон. През РПП средногодишната продажна цена е намаляла с 12 %, като е достигнала 977 EUR/тон. Средногодишната продажна цена не отразява месечните или дори всекидневните колебания в цените на РЕТ на европейския (и световния) пазар, но се счита за достатъчна, за да очертае тенденцията през разглеждания период. Продажните цени на PET обикновено следват тенденциите в цените на основните му суровини (главно пречистена терефталова киселина - ПТК и моноетилен гликол - МЕГ), тъй като те представляват до 80 % от общите разходи за производството на PET.
Таблица 12
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Единична цена на пазара на ЕС (EUR/тон)
1 110
1 105
1 111
977
Индекс (2006 г. = 100)
100
100
100
88
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
и) Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от дъмпинг в миналото
(63)
Следва да се припомни, че поради много малкия понастоящем обем на вноса на РЕТ от КНР не бе направено изчисление на дъмпинга. При все това, както е посочено в съображение 39, вероятността от повтаряне на дъмпинга бе установена на основата на цените за трети държави и на излишъка в капацитета. По отношение на възстановяването от дъмпинга в миналото е важно да се припомни, че след налагането на окончателните антидъмпингови мерки върху вноса от КНР промишлеността на Съюза бе изправена пред субсидиран внос от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства, което доведе до налагане през м. юни 2010 г. на временни изравнителни мерки (11). Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за вредоносния ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
4.2. Микроикономически елементи
а) Стокови наличности
(64)
Обемът на стоковите наличности в края на периода на включените в представителната извадка производители е намалял с 22 % в периода от 2006 г. до РПП. Следва да се отбележи, че стоковите наличности представляват под 5 % от годишното производство и поради това относимостта на този показател към анализа на вредата е ограничена.
Таблица 13
Представителна извадка
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Стокови наличности в края на периода (в тонове)
61 374
57 920
46 951
47 582
Индекс (2006 г. = 100)
100
94
77
78
Източник: отговори на въпросника
б) Възнаграждения
(65)
Годишните разходи за труд са нараснали с 11 % между 2006 г. и 2007 г., преди да намалеят с 2 процентни пункта през 2008 г. в сравнение с 2007 г. и с още 9 процентни пункта през РПП в сравнение с 2008 г., като са достигнали същото ниво като през 2006 г. По този начин разходите за труд като цяло са останали стабилни.
Таблица 14
Представителна извадка
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Годишни разходи за труд (EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Индекс (2006 г. = 100)
100
111
109
100
Източник: отговори на въпросника
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(66)
През разглеждания период рентабилността на продажбите на сходния продукт, осъществени от включените в представителната извадка производители на пазара на Съюза за несвързани клиенти, изразена като процент от нетните продажби, е запазила отрицателните си стойности и дори е намаляла от -6,9 % на -7,5 %. По-конкретно положението във връзка с рентабилността на включените в представителната извадка производители се е подобрило през 2007 г., когато нетните загуби са възлизали на едва -1,5 % от нетните продажби, но през 2008 г. загубите са се увеличили рязко до -9,3 %. През РПП положението слабо се е подобрило.
Таблица 15
Представителна извадка
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в ЕС (% от нетните продажби)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Индекс (2006 г. = - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
Възвръщаемост на инвестициите (печалба в % от нетната балансова стойност на инвестициите)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Индекс (2006 г. = - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Източник: отговори на въпросника
(67)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността. Тя се e увеличила от равнище от -9,6 % през 2006 г. на -3,1 % през 2007 г. През 2008 г. е намаляла до -16,8 %, а през РПП отново се е увеличила до -12,3 %. Като цяло през разглеждания период възвръщаемостта на инвестициите е запазила отрицателните си стойности и се е понижила с 2,7 процентни пункта.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитал
(68)
През 2006 г. нетният паричен поток от оперативните дейности е бил с отрицателни стойности, а именно в размер на -18,5 млн. евро. През 2007 г. положението се е подобрило значително, като стойността е станала положителна (19,8 млн. евро), но през 2008 г. се е влошило съществено (стойност от -42 млн. евро), а впоследствие през РПП е достигната отрицателна стойност в размер на -11 млн. евро. Като цяло през разглеждания период положението по отношение на паричния поток се е подобрило независимо от запазилите се отрицателни стойности.
(69)
Липсват признаци, че промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, което предимно се дължи на факта, че някои от производителите са част от по-големи групи.
Таблица 16
Представителна извадка
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Индекс (2006 г. = 100)
- 100
206
- 229
-60
Източник: отговори на въпросника
д) Инвестиции
(70)
Годишните инвестиции на включените в представителната извадка дружества в производството на сходния продукт са намалели с 34 % в периода от 2006 г. до 2007 г., след което - с още 59 процентни пункта в периода от 2007 г. до 2008 г., а впоследствие - през РПП - са намалели слабо в сравнение с 2008 г. Като цяло през разглеждания период инвестициите са намалели с 96 %. Частично обяснение за този рязък спад в инвестициите може да бъде фактът, че през 2006 г.и 2007 г. са били придобити нови производствени линии, с които се е целяло повишаване на капацитета.
Таблица 17
Представителна извадка
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Индекс (2006 г. = 100)
100
66
7
4
Източник: отговори на въпросника
(71)
Счита се, че ниското ниво на инвестиции през 2008 г. и РПП е в резултат на уязвимото понастоящем финансово положение на промишлеността на Съюза.
5. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(72)
Анализът на макроикономическите данни показва, че по време на разглеждания период производството и продажбите на производителите от Съюза са намалели. Въпреки че наблюдаваното намаление не е драстично само по себе си, то трябва да се разглежда в контекста на повишеното търсене в периода от 2006 г. до РПП, довело до свиване на пазарния дял на производителите от Съюза с 10 процентни пункта до 75 %.
(73)
Същевременно относимите микроикономически показатели сочат ясно изразено влошаване на икономическото състояние на включените в представителната извадка производители от Съюза. Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите са останали отрицателни и като цяло са намалели допълнително в периода от 2006 г. до РПП. Паричният поток през РПП също е останал отрицателен независимо от общото положително развитие.
(74)
С оглед на гореизложеното се достига до заключението, че промишлеността на Съюза е продължила да понася съществена вреда по смисъла на член 5, параграф 3 от основния регламент и че състоянието ѝ е много нестабилно и уязвимо и е далеч от равнищата, които биха могли да се очакват, ако се бе възстановила от установената в рамките на първоначалното разследване вреда.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и влияние върху цените, в случай че мерките бъдат отменени
(75)
В съответствие със заключението, направено в съображение 38 по-горе, производителите износители от КНР разполагат със значителен свободен капацитет и с ясно изразен потенциал да увеличат обема на своя износ за пазара на Съюза.
(76)
Експортните цени CIF на РЕТ с произход от КНР за трети държави са били по-ниски от средните цени на промишлеността на Съюза през РПП. Следва да се отбележи, че разликата не е била значителна и като се има предвид, че този внос е обект на конвенционална митническа ставка и на някои такси след осъществяването на вноса, той не е могъл да подбива съществуващите през РПП цени на промишлеността на Съюза. Трябва обаче да се акцентира върху факта, че информацията от успоредната процедура относно субсидирането, посочена в съображение 6, сочи, че цените на промишлеността на Съюза през РПП са били значително занижени поради субсидирания внос от Иран, Пакистан и ОАЕ. Следователно фактът, че през РПП не е имало действително подбиване на цените, не означава, че ако вносът от КНР бъде подновен, това ще стане при ценови равнища, които няма да бъдат вредоносни.
(77)
В действителност едно сравнение на действителните цени на вноса от КНР с невредоносното ценово равнище показа, че вносът от КНР ще доведе до продажба на цени, по-ниски от цените (невредоносни) на промишлеността на Съюза. Следователно при липса на антидъмпингови мита върху вноса с произход от КНР, всеки увеличен обем на вероятно дъмпингов внос от КНР би упражнил дори по-силен натиск върху промишлеността на Съюза и би нанесъл вреда.
(78)
Освен това, като се има предвид съществуващият в КНР свободен капацитет по отношение на РЕТ, в съчетание с факта, че износителите от КНР по всяка вероятност ще се опитат да си възвърнат загубените пазарни дялове, една отмяна на мерките по всяка вероятност би довела до по-ниски експортни цени. Това би засилило натиска върху цените, като може да се очаква допълнително отрицателно въздействие върху вече уязвимото и претърпяло съществена вреда положение на промишлеността на Съюза.
(79)
Въпреки че въздействието на вноса от КНР върху съществуващото понастоящем нестабилно положение на промишлеността на Съюза е било ограничено поради ниските равнища на внос през разглеждания период, това по всяка вероятност би се променило, ако мерките отпаднат. Ако мерките бъдат отменени и промишлеността на Съюза бъде изправена пред повишени обеми на внос от КНР на дъмпингови цени, това определено би довело до по-нататъшно влошаване на нейното вече нестабилно финансово положение и до допълнителни загуби.
2. Заключение относно продължаването/повтарянето на вредата
(80)
Въз основа на това се достига до заключението, че отмяната на мерките срещу КНР по всяка вероятност би довело до продължаване на вредата за промишлеността на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(81)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе направено проучване дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки би противоречало на интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(82)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване бе преценено, че приемането на мерки не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в чиито рамки съответно се анализира положение, при което вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко необичайно отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(83)
На тази основа бе проучено дали, въпреки заключенията за вероятността от продължаване или повтаряне на вредоносен дъмпинг, съществуват убедителни доводи, които биха довели до заключението, че запазването на мерките в този конкретен случай противоречи на интереса на Съюза.
1. Интерес на промишлеността на Съюза и на другите производители от Съюза
(84)
Продължаването на действието на антидъмпинговите мерки върху вноса от засегнатата държава би увеличило възможността промишлеността на Съюза да достигне разумно обосновано равнище на рентабилност, тъй като би спомогнало да се предотврати отстраняването на промишлеността на Съюза от пазара чрез значителен по обем дъмпингов внос от КНР. Определено съществува ясно изразена вероятност от вредоносен дъмпинг в значителни обеми, на което промишлеността на Съюза не би могла издържи. Поради това промишлеността на Съюза би продължила да извлича полза от запазването на съществуващите понастоящем антидъмпингови мерки.
(85)
Съответно се достига до заключението, че е ясно, че запазването на антидъмпинговите мерки срещу КНР е в интерес на промишлеността на Съюза и на другите производители от Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители в Съюза
(86)
Както бе посочено по-горе, само един вносител предостави информация в рамките на процедурата по изготвяне на представителната извадка. Този вносител се противопостави категорично на продължаването на мерките, въпреки че не декларира внос от КНР. Следователно се достига до заключението, че запазването на мерките срещу вноса от КНР не би оказало значително въздействие върху дейността на този посредник.
(87)
Няма представена относима информация от други вносители. Като се има предвид, че вносът от другите държави, по отношение на които има действащи антидъмпингови мерки, не е преустановен и че е на разположение внос от държави, по отношение на които не се прилагат антидъмпингови мерки (напр. Оман, САЩ, Бразилия), се счита, че вносителите могат да продължат да ползват тези алтернативни източници за доставка.
(88)
Като се има предвид, че няма доказателства, че действащите мерки ще окажат съществено въздействие по отношение на вносителите, се достига до заключението, че продължаването на действието на мерките няма да засегне в значителна степен вносителите от Съюза.
3. Интерес на доставчиците на суровини в Съюза
(89)
Трима доставчици на суровини (двама на ПТК и един на МЕГ) съдействаха при разследването, като представиха попълнен въпросник в определения срок. Наетият в техните европейски производствени съоръжения персонал, участващ в производството на ПТК/МЕГ, е наброявал около 700 лица.
(90)
Съдействащите производители на ПТК са източник на около 50 % от покупките на ПТК, осъществени от включените в представителната извадка производители от Съюза. Производителите на ПТК са силно зависими от състоянието на производителите на РЕТ, които са техните основни клиенти. Ниските цени на РЕТ намират израз в по-ниски цени на ПТК и в по-ниски маржове за производителите на ПТК. Вследствие на това се счита, че налагането на мерки по отношение на дъмпинговия внос на РЕТ би било от полза за производителите на ПТК.
(91)
Що се отнася до съдействащия доставчик на МЕГ, тази суровина представлява под 10 % от неговия общ оборот. По отношение на МЕГ се отбелязва, че употребата в производството на РЕТ не е неговата единствена или дори основна употреба и че производителите на МЕГ са по-малко зависими от положението на промишления отрасъл, свързан с РЕТ. Въпреки това трудностите на отрасъла на РЕТ може да окажат известно ограничено въздействие върху доставчиците на МЕГ, най-малкото в краткосрочен до средносрочен план.
(92)
С оглед на горепосоченото се достига до заключението, че продължаването на действието на мерките срещу вноса от КНР би било в интерес на доставчиците на суровини.
4. Интерес на потребителите
(93)
РЕТ, обект на настоящата процедура (т.е. с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече, т.нар. „материал за бутилки“), се използва предимно за производството на бутилки за вода и други напитки. Използването му за производство на други опаковки (за храни в твърдо състояние или детергенти) и за производството на листове е в процес на разработване, но остава относително ограничено. Бутилките от РЕТ се произвеждат в два етапа: i) първоначално се изготвя заготовка чрез шприцформа от РЕТ и ii) по-късно заготовката се загрява и издухва в бутилка. Производството на бутилки може да бъде интегриран процес (т.е. едно и също дружество купува РЕТ, произвежда заготовката и я издухва в бутилка) или да бъде ограничено до втория етап (издухване на заготовка до получаване на бутилка). Заготовките може да бъдат транспортирани относително лесно, тъй като са малки и компактни, докато празните бутилки са нестабилни и, поради своя размер, много скъпи за транспортиране.
(94)
Бутилките от РЕТ се пълнят с вода и/или други напитки от бутилиращи дружества („бутилировачи“). Бутилировачите често участват в търговската дейност с РЕТ или чрез интегрираните операции по производство на бутилките, или чрез договори за ишлеме с подизпълнители преработватели и/или производители на бутилки, за които те договарят цената на РЕТ с производителя (полуишлеме) или дори купуват РЕТ за своите собствени бутилки (пълно ишлеме).
(95)
Вследствие на това може да се направи разграничение между две групи от потребители:
-
преработватели и/или производители на бутилки - те купуват РЕТ директно от производителите, преработват го в заготовки (или бутилки) и го продават за по-нататъшна преработка (или пълнене), и
-
бутилировачи - те купуват РЕТ за своите подизпълнители - производители на бутилки/преработватели (пълно ишлеме), или договарят цената, на която подизпълнителят преработвател и/или производител на бутилки ще получи РЕТ (полуишлеме).
(96)
В рамките на настоящото разследване бе осъществен контакт с над 70 потребители, но само седем от тях (преработватели и бутилировачи) решиха да съдействат, попълвайки въпросник.
(97)
Установено бе, че съдействащите потребители са внесли едва пренебрежими количества РЕТ от засегнатата държава, като са ползвали като източник предимно производителите от Съюза и/или от други държави.
(98)
Като се има предвид фактът, че все така съществуват алтернативни източници на доставка и че понастоящем потребителите са внесли едва твърде ограничени обеми от разглеждания продукт от КНР, се достига до заключението, че продължаването на действието на мерките срещу вноса от КНР няма да окаже съществено отрицателно въздействие върху потребителите от Съюза.
(99)
След разгласяването на основните факти и съображения, на основата на които бе изразено намерение да се препоръча запазването на съществуващите мерки, някои заинтересовани страни, и по-конкретно потребители, представиха своите коментари.
(100)
Поискалите преразглеждането производители от Съюза по принцип се съгласиха с констатациите, направени в рамките на разследването, и по-конкретно със заключенията във връзка с интереса на Съюза.
(101)
От друга страна, седем потребители и едно сдружение на потребители категорично се противопоставиха на повторното налагане на съществуващите понастоящем антидъмпингови мерки, като заявиха, че в констатациите на Комисията във връзка с интереса на Съюза съществуват сериозни пропуски и неточности, без обаче да обосноват допълнително своите твърдения.
(102)
С оглед на липсата на каквито и да било доказателства в подкрепа на твърденията във връзка с предполагаемата неточност на констатациите на Комисията тези твърдения бяха отхвърлени като необосновани.
(103)
След разгласяването съдействащият вносител също се противопостави категорично на повторното налагане на мерките.
(104)
Тази заинтересована страна заяви, че Комисията не е отчела надлежно интереса на отрасъла на потребителите на РЕТ, на който - както се твърди, би навредило всяко едно увеличение на цената на РЕТ, тъй като не би бил в състояние да прехвърли по веригата такова увеличение на разходите.
(105)
В тази връзка следва да се отбележи, че тази заинтересована страна не е доказала по какъв начин и в каква степен на практика запазването на вече съществуващите мерки би могло да доведе до повишение на цената на РЕТ на пазара на Съюза.
(106)
Следва също така да се посочи, че, като се отчита относително ниската степен на съдействие от страна на потребителите в рамките на настоящото разследване, няма информация по случая, която да сочи, че продължаването на мерките би имало непропорционално въздействие върху потребителите.
(107)
Вследствие на това и въз основа на наличната информация се счита, че запазването на мерките няма да окаже непропорционално отрицателно въздействие върху равнището на цените на РЕТ в ЕС и поради това така представеното от вносителя посредник твърдение за отрицателното въздействие върху потребителите се отхвърля.
(108)
Същата заинтересована страна заяви, че Комисията не е проучила въздействието от продължаването на съществуващите понастоящем мерки върху дружествата, занимаващи се с опаковки от РЕТ, и вследствие на това анализът на интереса на Съюза е непълен и неправилен.
(109)
В това отношение следва да се посочи, че след започването на настоящото преразглеждане отзиви бяха получени едва от седем потребители и наличната в рамките на настоящата процедура информация не позволява да се анализира интересът на тази подгрупа от потребители в Съюза.
(110)
Получените след разгласяването коментари, в това число коментарите от дружествата, занимаващи се с опаковане, не бяха подкрепени с доказателства (както бе посочено в съображения 101 и 102 по-горе) и тяхното използване с цел по-изчерпателен анализ по отношение на опаковъчната промишленост не бе възможно.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(111)
Като се вземат предвид всички горепосочени фактори, се достига до заключението, че не съществуват убедителни доводи срещу запазването на съществуващите понастоящем антидъмпингови мерки.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(112)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на основата на които бе изразено намерение да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На тези страни бе предоставен също срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си вследствие на това разгласяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(113)
От гореизложеното следва, че, съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на РЕТ с произход от КНР, следва да бъдат запазени. Следва да се припомни, че тези мерки се състоят от специфични мита.
(114)
Посочените в настоящия регламент индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за отделни дружества са приложими единствено за вноса на разглеждания продукт, произведен от тези дружества и следователно - от посочените конкретни юридически лица. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в член 1, параграф 2 от настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително юридически лица, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(115)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на стопанския субект или след създаването на нови производствени или занимаващи се с продажби субекти) следва да се изпраща до Комисията (12) заедно с цялата относима информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и за износ, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и занимаващите се с продажби субекти. Ако е необходимо, регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се от индивидуални ставки на митата,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
(1) Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, класиран понастоящем в код по КН 39076020 и с произход от Китайската народна република.
(2) Ставката на антидъмпинговото мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
(EUR/тон)
Допълнителен код по ТАРИК
КНР
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd,
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd,
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd,
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd,
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai,
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. и Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) и Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Всички останали дружества
184
A999
(3) В случаите, когато стоките са били повредени преди пускането им в свободно обращение и в резултат на това цената, която е действително платена или подлежаща на плащане, е пропорционално разпределена с цел определяне на митническата стойност съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (13), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен въз основа на параграф 2 по-горе, се намалява с процент, който съответства на пропорционалното разпределени на цената, която е действително платена или подлежаща на плащане.
(4) Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 ноември 2010 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1030/2010 AL CONSILIULUI
din 17 noiembrie 2010
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite tipuri de polietilen tereftalat originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 și articolul 11 alineatul (2),
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsurile în vigoare
(1)
În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1467/2004 (2), o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de anumite tipuri de polietilen tereftalat (PET) originare, printre altele, din Republica Populară Chineză (în continuare „măsurile antidumping definitive”). Nivelurile taxei instituite se ridicau până la 22,9 %, echivalentul a 184 EUR/t pentru importurile originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „țara în cauză” sau „RPC”).
(2)
În urma reexaminării în ceea ce privește un „nou exportator” în temeiul articolului 11 alineatul (4) din regulamentul de bază, Regulamentul (CE) nr. 1467/2004 a fost modificat de Consiliu prin Regulamentul (CE) nr. 2167/2005 (3).
2. Cererea de reexaminare
(3)
În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (4) a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 13 mai 2009, o cerere de deschidere a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor respective în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost înaintată de către Comitetul pentru polietilen tereftalat din cadrul Plastics Europe (denumit în continuare „solicitantul”) în numele producătorilor reprezentând o proporție majoră, în acest caz peste 50 %, din producția totală de PET a Uniunii.
(4)
Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor s-a bazat pe motivul că este probabil ca expirarea măsurilor să determine continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune.
(5)
După consultarea Comitetului consultativ, Comisia a ajuns la concluzia că existau elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor. În mod corespunzător, Comisia a anunțat la 18 august 2009, printr-un aviz de deschidere (5) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
3. Proceduri desfășurate în paralel
(6)
Se precizează că, la 3 septembrie 2009, Comisia a anunțat, de asemenea, deschiderea unei proceduri antidumping (6) în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază, precum și a unei proceduri antisubvenții (7) în temeiul articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (8) în ceea ce privește importurile de anumite tipuri de PET originare din Iran, din Pakistan și din Emiratele Arabe Unite.
(7)
Consiliul a instituit o taxă compensatorie definitivă asupra importurilor de anumite tipuri de polietilen tereftalat originar din Iran, din Pakistan și din Emiratele Arabe Unite, prin Regulamentul (UE) nr. 857/2010, publicat la 29 septembrie 2010 (9). În același timp, Comisia a încheiat procedura antidumping (10).
4. Ancheta
4.1. Perioada de anchetă
(8)
Ancheta privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2008 și 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada examinată”).
4.2. Părțile vizate de anchetă
(9)
Comisia a anunțat oficial producătorii reclamanți, alți producători cunoscuți din Uniune, importatorii/comercianții, utilizatorii cunoscuți ca fiind interesați și asociațiile lor, producătorii-exportatori și reprezentanții țării exportatoare în cauză cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și prezenta în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(10)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.
(11)
Având în vedere numărul aparent ridicat de producători, producători-exportatori și importatori din Uniune, s-a considerat adecvat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă este necesar să se recurgă la eșantionare. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.
(12)
Paisprezece producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la producătorii cooperanți din Uniune, Comisia a selectat un eșantion de cinci producători din Uniune, reprezentând 65 % din vânzările realizate de toți producătorii cooperanți din Uniune către clienții neafiliați din UE.
(13)
Deoarece numai doi producători-exportatori chinezi au furnizat informațiile solicitate, nu a fost necesară selectarea unui eșantion.
(14)
Numai un agent de import a furnizat informațiile solicitate și a acceptat să fie inclus în eșantion. Prin urmare, eșantionarea nu a fost necesară în ceea ce privește importatorii neafiliați.
(15)
Comisia a trimis chestionare producătorilor din Uniune eșantionați, producătorilor-exportatori și tuturor utilizatorilor și furnizorilor cunoscuți ca fiind interesați, precum și părților care s-au prezentat în termenele stabilite în avizul de deschidere. De asemenea, au fost trimise chestionare producătorilor cunoscuți din SUA (țara analoagă preconizată).
(16)
S-au primit răspunsuri la chestionare de la cinci producători din Uniune eșantionați, șapte utilizatori din Uniune, trei furnizori de materii prime și doi producători din SUA. În plus, șapte producători cooperanți din Uniune au furnizat datele de ordin general solicitate pentru analiza prejudiciului. Nu s-au primit însă răspunsuri la chestionare din partea producătorilor-exportatori chinezi.
(17)
În cursul anchetei, unul dintre cei cinci producători din Uniune eșantionați nu a reușit să furnizeze toate datele solicitate și, prin urmare, eșantionul a trebuit să fie redus la patru producători, reprezentând 47 % din vânzările tuturor producătorilor cooperanți.
(18)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului care rezultă din acesta, precum și interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
Producători din Uniune
-
Novapet SA, Spania:
-
Equipolymers srl, Italia;
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Lituania;
-
UAB Neo Group, Lituania.
(b)
Utilizatori din Uniune
-
Puccetti, Italia.
(c)
Producători din SUA
-
M&G Polymers USA, LLC, SUA;
-
StarPet Inc., SUA.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(19)
Produsul în cauză este același ca în ancheta inițială, și anume polietilen tereftalat cu un indice de viscozitate de minimum 78 ml/g, în conformitate cu standardul ISO 1628-5, încadrat în prezent la codul NC 39076020 și originar din RPC.
(20)
Ancheta de reexaminare a confirmat constatarea anchetei inițiale, și anume că produsul în cauză și produsele fabricate și vândute de producătorii-exportatori pe piața lor internă și către țări terțe, precum și cele fabricate și vândute de către industria din Uniune au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări. În consecință, aceste produse sunt considerate produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
1. Remarci preliminare
(21)
Astfel cum se explică mai sus, eșantionarea nu a fost necesară pentru producătorii-exportatori din RPC.
(22)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă este probabil ca expirarea măsurilor existente să determine continuarea sau reapariția dumpingului.
2. Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR
(23)
Dată fiind absența unor cantități semnificative de importuri din RPC în Uniune, acestea nu au permis formularea unei constatări privind dumpingul. Prin urmare, nu s-a efectuat niciun calcul privind dumpingul pe baza prețurilor de export din RPC, iar ancheta s-a concentrat asupra probabilității reapariției dumpingului.
3. Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor
(24)
Dat fiind faptul că niciun producător-exportator din RPC nu a cooperat la anchetă, concluziile de mai jos se bazează pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, și anume datele Eurostat și cererea de reexaminare.
3.1. Relația dintre valoarea normală și prețurile de export către țările terțe
(25)
Deoarece niciun producător-exportator din RPC nu a cooperat, prețurile vânzărilor interne dintr-o țară terță cu economie de piață au fost comparate cu prețurile de export din RPC către țări terțe, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.
(26)
Întrucât RPC este o economie în tranziție și în conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii normale construite obținute într-o țară terță cu economie de piață adecvată (denumită în continuare „țara analoagă”) sau pe baza prețului practicat la exportul din țara analoagă către alte țări, inclusiv către Uniune sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, în orice alt mod rezonabil, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, dacă este necesar, pentru ca acesta să includă o marjă de profit rezonabilă.
(27)
În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a utiliza SUA ca țară analoagă corespunzătoare pentru a stabili valoarea normală pentru RPC, iar părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile privind oportunitatea acestei alegeri. Niciuna dintre părți nu a formulat observații sau obiecții în această privință. SUA a fost utilizată ca țară analoagă în ancheta inițială. Prin urmare, s-a considerat că SUA constituie o țară analoagă adecvată.
(28)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, valoarea normală s-a stabilit pe baza informațiilor verificate furnizate de producătorii din țara analoagă, și anume pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite pe piața internă a SUA pentru tipurile de produse despre care s-a constatat că sunt vândute în cadrul operațiunilor comerciale normale.
(29)
Prin urmare, valoarea normală a fost stabilită ca fiind prețul de vânzare mediu ponderat practicat pe piața internă de producătorii cooperanți din SUA față de clienții neafiliați.
(30)
S-a verificat mai întâi, pentru fiecare dintre cei doi producători-exportatori cooperanți din SUA, dacă vânzările interne totale ale produsului similar către clienți neafiliați erau reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume dacă vânzările respective reprezentau cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor produsului în cauză exportat în Uniune. Vânzările interne ale ambilor producători-exportatori din SUA au fost considerate suficient de reprezentative în cursul perioadei de anchetă.
(31)
Ulterior, Comisia a analizat dacă vânzările interne ale produsului similar puteau fi considerate efectuate în cursul normal al unor operațiuni comerciale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a efectuat prin stabilirea pentru produsul similar vândut pe piața din SUA a proporției de vânzări interne profitabile către clienți neafiliați în cursul PAR.
(32)
Deoarece volumul vânzărilor profitabile pentru produsul similar a reprezentat mai puțin de 80 % din volumul total de vânzări ale produsului similar, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern efectiv, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile.
(33)
Astfel cum se explică mai sus, în absența unor cantități semnificative de importuri și ținând cont de absența oricărei cooperări din partea producătorilor-exportatori din RPC, prețul de export a fost analizat pe baza datelor disponibile din statisticile exporturilor din RPC privind cantitatea și valoarea exporturilor din RPC către cele mai importante trei piețe de export (Japonia, Ucraina, Statele Unite), acestea fiind cele mai bune informații disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Exporturile către aceste piețe reprezentau aproximativ 50 % din exporturile din RPC ale produsului care face obiectul anchetei.
(34)
Date din statisticile exporturilor din RPC au arătat că prețurile de export ale țărilor terțe menționate anterior erau mai scăzute decât valoarea normală stabilită pentru RPC. Astfel, ancheta a stabilit că, global, diferența de preț a fost cuprinsă, pe durata PAR, între 14 % și 38 %. Aceasta indică probabilitatea reapariției dumpingului la exporturile către Uniune în cazul abrogării măsurilor.
3.2. Capacități neutilizate
(35)
În absența altor informații privind producția și capacitățile, analiza s-a efectuat, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, pe baza informațiilor din cererea de reexaminare.
(36)
Pe baza informațiilor disponibile și în absența oricăror informații contrare, capacitatea de producție din RPC a crescut cu 16 % în perioada examinată. În cursul PAR, utilizarea capacităților s-a situat la un nivel de aproximativ 72 %. Prin urmare, capacitățile neutilizate au fost importante, înregistrându-se un surplus de 700 000 de tone. Dacă ar utiliza aceste capacități, producția chineză ar putea satisface până la 23 % din consumul Uniunii.
(37)
În plus, dat fiind că se preconizează o creștere a capacităților de producție din RPC la un nivel mult mai ridicat decât cererea internă, se anticipează că o mare parte a creșterii producției va fi orientată către export.
4. Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului
(38)
Dat fiind că prețurile produsului care face obiectul anchetei exportat către principalele piețe de export ale RPC se situează sub valoarea normală stabilită în cursul PAR și ținând cont de capacitățile neutilizate în creștere, este probabil ca, în cazul expirării măsurilor, volumul exporturilor chineze în UE la prețuri de dumping să crească.
(39)
Ținând cont de cele de mai sus, există probabilitatea reapariției dumpingului în cazul în care măsurile ar fi abrogate.
D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(40)
În cursul PAR, produsul similar a fost fabricat de către 17 producători din Uniune. În consecință, producția acestor producători (stabilită pe baza informațiilor colectate de la producătorii cooperanți și, pentru ceilalți producători din Uniune, pe baza datelor din cererea de reexaminare) este considerată producția Uniunii în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(41)
Din acești 17 producători, 12 au cooperat pe deplin la anchetă. S-a constatat că acești 12 producători reprezintă o proporție majoră, în acest caz peste 80 %, din producția totală a Uniunii pentru produsul similar. Prin urmare, se consideră că acești 12 producători cooperanți constituie industria din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază, și sunt denumiți în continuare „industria din Uniune”. Ceilalți producători din Uniune sunt denumiți în continuare „ceilalți producători din Uniune”. Aceștia din urmă nu au susținut în mod activ plângerea, dar nici nu s-au opus acesteia.
(42)
În scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la următoarele două niveluri:
-
Elementele macroeconomice (producție, capacitate, volum de vânzări, cotă de piață, creștere, număr de angajați, productivitate, prețuri unitare medii și amploarea marjelor de dumping și redresarea în urma efectelor dumpingului anterior) au fost analizate la nivelul întregii producții din Uniune, pe baza informațiilor colectate de la producătorii care s-au făcut cunoscuți în contextul exercițiului de eșantionare și pe baza unei estimări care utiliza datele din cererea de reexaminare pentru ceilalți producători din Uniune.
-
Analiza elementelor microeconomice (stocuri, salarii, rentabilitate, randamentul investițiilor, fluxul de numerar, capacitatea de a mobiliza capitaluri și investiții) a fost efectuată pentru producătorii eșantionați din Uniune pe baza informațiilor comunicate de aceștia.
(43)
Se constată că piața de PET din UE este caracterizată de un număr relativ ridicat de producători, care aparțin, în general, unor grupuri mai mari al căror sediu se situează în afara UE. Piața este angajată într-un proces de consolidare și a cunoscut recent o serie de preluări și de închideri. De exemplu, începând din 2009, uzinele de producție de PET Tergal Fibers (Franța), Invista (Germania) și Artenius (Regatul Unit) s-au închis, în timp ce Indorama a preluat fostele uzine Eastman din Regatul Unit și din Țările de Jos.
E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. Consumul din Uniune
(44)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit utilizând volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii, datele privind volumul importurilor destinate pieței Uniunii furnizate de Eurostat și, în cazul celorlalți producători din Uniune, estimări bazate pe cererea de reexaminare.
(45)
Consumul produsului care face obiectul anchetei la nivelul Uniunii a crescut, între 2006 și PAR, cu 11 %. Mai exact, cererea aparentă a crescut în 2007 cu 8 %, a scăzut ușor între 2007 și 2008 (cu 2 puncte procentuale) și a crescut cu încă 5 puncte procentuale între 2008 și PAR.
Tabelul 1
2006
2007
2008
PAR
Totalul consumului la nivelul UE (tone)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Indice (2006 = 100)
100
108
106
111
Sursa: Răspunsurile la chestionare, datele Eurostat și cererea de reexaminare.
2. Volumul, cota de piață și prețul importurilor originare din Republica Populară Chineză
(46)
Volumul importurilor în UE care fac obiectul dumpingului pentru produsul în cauză a rămas relativ mic și chiar a scăzut în perioada examinată. El a ajuns la 13 483 de tone în PAR, corespunzând unei cote de piață de 0,4 %. Prețurile importurilor chineze au rămas stabile între 2006 și 2008 și, apoi, au scăzut brusc la 897 EUR/tonă la nivel CIF în cursul PAR, și anume cu 12 puncte procentuale față de prețurile din 2008.
Tabelul 2
2006
2007
2008
PAR
Volumul importurilor din RPC (tone)
16 425
20 159
18 001
13 483
Indice (2006 = 100)
100
123
110
82
Cota de piață a importurilor din RPC
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Prețul importurilor (EUR/tonă)
1 011
1 008
1 020
897
Indice (2006 = 100)
100
100
101
89
Sursa: Eurostat.
3. Importurile din alte țări terțe
(a) Importuri din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite
(47)
Astfel cum se menționează mai sus, la considerentele 6 și următoarele, în paralel cu prezenta reexaminare s-au efectuat o procedură antidumping și o procedură antisubvenții în ceea ce privește importurile de PET din Iran, din Pakistan și din Emiratele Arabe Unite.
(48)
Volumul importurilor din Iran, din Pakistan și din Emiratele Arabe Unite în UE a crescut semnificativ în perioada examinată și a ajuns la 304 202 tone în PAR, corespunzând unei cote de piață de 10,2 %. Prețurile acestor importuri au fost chiar mai mici decât prețurile importurilor din RPC.
Tabelul 3
2006
2007
2008
PAR
Volumul importurilor din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite (tone)
55 939
67 067
218 248
304 202
Indice (2006 = 100)
100
120
390
544
Cota de piață a importurilor din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Prețul importurilor (EUR/tonă)
1 030
1 023
1 015
882
Sursa: Eurostat.
(b) Importurile din Republica Coreea
(49)
Republica Coreea face obiectul unor taxe antidumping din 2000. Cu toate acestea, două societăți coreene beneficiază de o taxă antidumping egală cu zero, iar ancheta a stabilit că importurile din Republica Coreea rămân la un nivel ridicat și au crescut semnificativ în cursul perioadei examinate. Între 2006 și PAR, importurile coreene au crescut cu aproape 150 %, iar cota de piață corespunzătoare a acestora a crescut de la 3,5 % în 2006 la 7,7 % în PAR.
Tabelul 4
2006
2007
2008
PAR
Volumul importurilor din Coreea de Sud (tone)
94 023
130 994
177 341
231 107
Indice (2006 = 100)
100
139
189
246
Cota de piață a importurilor din Coreea de Sud
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Prețul importurilor (EUR/tonă)
1 084
1 071
1 063
914
Sursa: Eurostat.
(50)
Prețul mediu al importurilor coreene rămâne, în general, ușor inferior prețurilor medii ale producătorilor din Uniune. Totuși, prețurile coreene au fost mai ridicate decât prețurile medii din RPC.
(c) Importuri din țări terțe nemenționate anterior
(51)
Volumul importurilor din alte țări terțe în UE pentru produsul în cauză a înregistrat o ușoară creștere în perioada examinată și a ajuns la 428 396 de tone în PAR, corespunzând unei cote de piață de 14,3 %. Prețurile acestor importuri sunt relativ ridicate și superioare prețurilor respective din RPC și din țările care fac obiectul anchetelor desfășurate în paralel; de asemenea, ele sunt mai mari decât nivelul mediu al prețurilor industriei din Uniune.
Tabelul 5
2006
2007
2008
PAR
Volumul importurilor din alte țări terțe (tone)
337 036
407 253
344 626
428 396
Indice (2006 = 100)
100
121
102
127
Cota de piață a importurilor din alte țări terțe
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Prețul importurilor (EUR/tonă)
1 159
1 127
1 135
978
Sursa: Eurostat.
(52)
Din cele de mai sus se poate concluziona că importurile din alte țări terțe nu au avut niciun impact negativ asupra situației industriei din Uniune.
4. Situația economică a industriei din Uniune
(53)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a analizat toți factorii și indicatorii economici care au influențat situația industriei din Uniune în perioada examinată.
4.1. Elemente macroeconomice
(a) Producția
(54)
Producția Uniunii a scăzut cu 4 % între 2006 și PAR. Mai exact, aceasta a crescut cu 5 %, în 2007, la aproximativ 2 570 000 de tone, dar a scăzut brusc cu 10 puncte procentuale în 2008 față de 2007 și a crescut ușor cu 1 punct procentual între 2008 și PAR, când a ajuns la aproximativ 2 300 000 de tone.
Tabelul 6
2006
2007
2008
PAR
Producție (tone)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Indice (2006 = 100)
100
105
95
96
Sursa: Răspunsurile la chestionare și cererea de reexaminare.
(b) Capacitatea de producție și utilizarea capacității
(55)
Capacitatea de producție a producătorilor din Uniune a crescut cu 15 % în perioada examinată. Mai precis, creșterea a fost de 1 % în 2007, apoi de alte 5 puncte procentuale în 2008 și de încă 9 puncte procentuale în PAR.
Tabelul 7
2006
2007
2008
PAR
Capacitatea de producție (în tone)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Indice (2006 = 100)
100
101
106
115
Utilizarea capacității
83 %
87 %
75 %
69 %
Indice (2006 = 100)
100
105
90
84
Sursa: Răspunsurile la chestionare și cererea de reexaminare.
(56)
Rata de utilizare a capacității a fost de 83 % în 2006, a crescut la 87 % în 2007, dar a scăzut ulterior la 75 % în 2008 și la numai 69 % în PAR. Rata utilizării în scădere în 2008 și în PAR reflectă o scădere a producției și o mărire a capacității de producție în această perioadă.
(c) Volumul vânzărilor
(57)
Volumul vânzărilor producătorilor din Uniune către clienți neafiliați de pe piața Uniunii a scăzut ușor în perioada examinată. Vânzările au crescut cu 5 % în 2007 dar, în anul următor, au scăzut ușor sub nivelul din 2006, iar în PAR erau cu 3 % mai mici decât în 2006, ridicându-se la aproximativ 2 100 000 de tone. Ținând seama de volumul limitat al stocurilor, evoluția vânzărilor reflectă îndeaproape evoluția producției.
Tabelul 8
2006
2007
2008
PAR
Vânzările la nivelul UE (tone)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Indice (2006 = 100)
100
105
99
97
Sursa: Răspunsurile la chestionare și cererea de reexaminare.
(d) Cota de piață
(58)
În cursul perioadei examinate, producătorii din Uniune au pierdut 10 puncte procentuale din cota lor de piață, care a trecut de la 85 % în 2006 la 75 % în cursul PAR. Această pierdere în ceea ce privește cota de piață reflectă faptul că, în pofida creșterii consumului, vânzările realizate de industria din Uniune au scăzut cu 3 % în perioada examinată. Se precizează că această tendință descrescătoare a fost constatată, de asemenea, pentru producătorii din Uniune eșantionați.
Tabelul 9
2006
2007
2008
PAR
Cota de piață a producătorilor din Uniune
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Indice (2006 = 100)
100
98
94
88
Sursa: Răspunsurile la chestionare, cererea de reexaminare și datele Eurostat.
(e) Creșterea
(59)
Între 2006 și PAR, în timp ce consumul din Uniune a crescut cu 11 %, volumul vânzărilor efectuate de producătorii din Uniune pe piața Uniunii a scăzut cu 3 %, iar cota de piață a acestora a scăzut cu 10 puncte procentuale. Se concluzionează, așadar, că producătorii din Uniune nu au putut profita deloc de creșterea pieței.
(f) Ocuparea forței de muncă
(60)
Nivelul de ocupare a forței de muncă pentru producătorii din Uniune prezintă o scădere de 15 % între 2006 și PAR. Mai precis, numărul de persoane încadrate în muncă a scăzut, în mod semnificativ, de la 2 400 în 2006 la 2 100 în 2007 sau cu 13 %, și a rămas aproape de acest nivel în 2008 și în PAR. Scăderea din 2007 reflectă eforturile de restructurare depuse de o serie de producători din UE.
Tabelul 10
2006
2007
2008
PAR
Ocuparea forței de muncă (persoane)
2 410
2 100
2 060
2 057
Indice (2006 = 100)
100
87
85
85
Sursa: Răspunsurile la chestionare și cererea de reexaminare.
(g) Productivitatea
(61)
Productivitatea forței de muncă a producătorilor din Uniune, măsurată ca producție (tone) pe salariat pe an, a crescut cu 12 % în perioada examinată. Aceasta reflectă faptul că producția a diminuat mai lent decât nivelul ocupării forței de muncă, indicând astfel un spor de eficacitate al producătorilor din Uniune. Acest fapt este evident în special în 2007, când producția a crescut, în timp ce nivelul ocupării forței de muncă a scăzut, iar productivitatea a fost cu 21 % mai ridicată decât în 2006.
Tabelul 11
2006
2007
2008
PAR
Productivitatea (tone pe angajat)
1 013
1 224
1 130
1 137
Indice (2006 = 100)
100
121
112
112
Sursa: Răspunsurile la chestionare și cererea de reexaminare.
(h) Factorii care influențează prețurile de vânzare
(62)
Prețurile de vânzare medii anuale ale producătorilor din Uniune pe piața Uniunii către clienți neafiliați au rămas stabile între 2006 și 2008 la aproximativ 1 100 EUR/tonă. În PAR, prețul de vânzare anual mediu a scăzut cu 12 %, ajungând la 977 EUR/tonă. Prețul de vânzare anual mediu nu reflectă fluctuațiile lunare sau chiar zilnice ale prețului PET pe piața europeană (și mondială), dar este considerat ca fiind suficient pentru a indica tendința în cursul perioadei examinate. În mod normal, prețurile de vânzare ale PET urmează tendințele prețurilor principalelor sale materii prime (în special PTA - acid tereftalic purificat și MEG - monoetilenglicol), deoarece acestea reprezintă până la 80 % din costul total al PET.
Tabelul 12
2006
2007
2008
PAR
Prețul unitar pe piața UE (EUR/tonă)
1 110
1 105
1 111
977
Indice (2006 = 100)
100
100
100
88
Sursa: Răspunsurile la chestionare și cererea de reexaminare.
(i) Importanța marjei de dumping și redresarea după practicile anterioare de dumping
(63)
Se amintește că, ținând cont de volumul în prezent foarte redus al importurilor de PET din RPC, nu s-a efectuat niciun calcul privind dumpingul. Cu toate acestea, astfel cum se menționează la considerentul 39, s-a stabilit probabilitatea reapariției dumpingului pe baza prețurilor din țările terțe și a capacității în exces. În privința redresării după practicile anterioare de dumping, este important să se reamintească faptul că, după instituirea măsurilor antidumping definitive asupra importurilor din RPC, industria din Uniune s-a confruntat cu importuri subvenționate din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite, care au determinat instituirea unor măsuri compensatorii provizorii în iunie 2010 (11). Prin urmare, nu s-a putut constata o redresare reală după practicile anterioare de dumping și se consideră că industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectul prejudiciabil al oricăror importuri la prețuri de dumping pe piața Uniunii.
4.2. Elemente microeconomice
(a) Stocuri
(64)
Între 2006 și PAR, nivelul stocurilor finale ale producătorilor eșantionați a scăzut cu 22 %. Se observă că stocurile reprezintă mai puțin de 5 % din producția anuală și, în consecință, relevanța acestui indicator în cadrul analizei prejudiciului este limitată.
Tabelul 13
Eșantion
2006
2007
2008
PAR
Stocuri finale (tone)
61 374
57 920
46 951
47 582
Indice (2006 = 100)
100
94
77
78
Sursa: Răspunsurile la chestionare.
(b) Salariile
(65)
Costul anual al forței de muncă a crescut cu 11 % între 2006 și 2007, înainte de a scădea cu 2 puncte procentuale în 2008 față de 2007 și cu încă 9 puncte procentuale în PAR față de 2008, atingând același nivel din 2006. În ansamblu, costurile forței de muncă au rămas, deci, stabile.
Tabelul 14
Eșantion
2006
2007
2008
PAR
Costul anual al forței de muncă (EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Indice (2006 = 100)
100
111
109
100
Sursa: Răspunsurile la chestionare.
(c) Rentabilitatea și randamentul investițiilor
(66)
În perioada examinată, rentabilitatea vânzărilor produsului similar efectuate de producătorii eșantionați pe piața Uniunii către clienții neafiliați, exprimată ca procentaj din vânzările nete, a rămas negativă și chiar a scăzut de la - 6,9 % la - 7,5 %. Mai exact, situația în privința rentabilității producătorilor eșantionați s-a îmbunătățit în 2007, atunci când pierderile nete au reprezentat doar - 1,5 % din vânzările nete, însă pierderile au crescut rapid, în 2008, la - 9,3 %. Situația s-a îmbunătățit ușor în PAR.
Tabelul 15
Eșantion
2006
2007
2008
PAR
Rentabilitatea vânzărilor la nivelul UE (în % din vânzările nete)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Indice (2006 = - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
RI (profit în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Indice (2006 = - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Sursa: Răspunsurile la chestionare.
(67)
Randamentul investițiilor (denumit în continuare „RI”), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat, în linii mari, evoluția rentabilității. Acesta a crescut de la un nivel de - 9,6 % în 2006 până la - 3,1 % în 2007. A scăzut la - 16,8 % în 2008 și a crescut din nou în PAR, la - 12,3 %. În ansamblu, randamentul investițiilor a rămas negativ și a scăzut cu 2,7 puncte procentuale în perioada examinată.
(d) Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital
(68)
Fluxul de numerar net provenit din activitățile de exploatare a fost negativ în 2006, de - 18,5 milioane EUR. El s-a îmbunătățit în mod semnificativ în 2007, când a devenit pozitiv, atingând 19,5 milioane EUR, dar a scăzut mult în 2008 (- 42 milioane EUR) înainte de a atinge rezultatul negativ de - 11 milioane EUR în PAR. În ansamblu, fluxul de numerar s-a îmbunătățit în perioada examinată, chiar dacă a rămas negativ.
(69)
Nu există niciun indiciu că industria din Uniune ar fi întâmpinat dificultăți pentru mobilizarea de capital, în special pentru că un anumit număr de producători fac parte din grupuri mai mari.
Tabelul 16
Eșantion
2006
2007
2008
PAR
Flux de numerar (EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Indice (2006 = 100)
- 100
206
- 229
-60
Sursa: Răspunsurile la chestionare.
(e) Investițiile
(70)
Investițiile anuale ale întreprinderilor eșantionate în producția produsului similar au scăzut cu 34 % între 2006 și 2007, cu încă 59 de puncte procentuale între 2007 și 2008 și apoi au scăzut ușor în PAR față de 2008. În ansamblu, investițiile au scăzut cu 96 % în perioada examinată. Această scădere importantă a investițiilor se explică în parte prin faptul că în 2006 și în 2007 au fost achiziționate noi linii de producție cu scopul de a crește capacitatea.
Tabelul 17
Eșantion
2006
2007
2008
PAR
Investiții nete (EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Indice (2006 = 100)
100
66
7
4
Sursa: Răspunsurile la chestionare.
(71)
Se consideră că nivelul scăzut al investițiilor în 2008 și în PAR este rezultatul actualei situații financiare vulnerabile a industriei din Uniune.
5. Concluzie privind situația industriei din Uniune
(72)
Analiza datelor macroeconomice indică faptul că producătorii din Uniune și-au diminuat producția și vânzările în perioada examinată. Chiar dacă reducerea constatată nu a fost dramatică în sine, aceasta trebuie analizată în contextul cererii crescute din perioada cuprinsă între 2006 și PAR, care a determinat scăderea cotei de piață a producătorilor din Uniune cu 10 puncte procentuale, la 75 %.
(73)
În același timp, indicatorii microeconomici relevanți arată o deteriorare clară a situației economice a producătorilor eșantionați din Uniune. Rentabilitatea și randamentul investițiilor au rămas la valori negative și, în ansamblu, au continuat să scadă între 2006 și PAR. Fluxul de numerar, în pofida unei evoluții generale pozitive, a rămas, de asemenea, negativ în PAR.
(74)
Ținând cont de cele de mai sus, se concluzionează că industria din Uniune a continuat să sufere prejudicii materiale în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază și că situația sa este foarte fragilă și vulnerabilă, fiind departe de nivelurile care s-ar putea preconiza în cazul unei redresări după prejudiciul constatat în ancheta inițială.
F. PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI
1. Impactul volumului de importuri estimat și efectele privind prețurile în cazul abrogării măsurilor
(75)
Astfel cum se concluzionează la considerentul 38 de mai sus, producătorii-exportatori din RPC dețin capacități neutilizate semnificative și un potențial clar de creștere a volumului exporturilor către piața Uniunii.
(76)
Prețurile de export CIF către țările terțe pentru PET originar din RPC au fost mai scăzute decât prețurile medii ale industriei din Uniune în PAR. Se precizează că diferența nu era semnificativă și că, dat fiind că acestor importuri li se aplică o taxă vamală convențională și anumite costuri postimport, ele nu ar fi subcotat prețurile industriei din Uniune preponderente în PAR. Trebuie însă precizat că informațiile din procedurile antisubvenții desfășurate în paralel menționate la considerentul 6 arată că prețurile practicate de industria din Uniune în PAR au scăzut în mod semnificativ ca urmare a importurilor subvenționate din Iran, din Pakistan și din EAU. Astfel, faptul că nu a existat o subcotare efectivă în PAR nu înseamnă că, în cazul în care importurile din RPC ar reapărea, nivelurile prețurilor lor nu ar fi prejudiciabile.
(77)
Într-adevăr, o comparație între prețurile efective de import din RPC și nivelul de preț neprejudiciabil a arătat că importurile din RPC ar subcota prețurile de referință (neprejudiciabile) ale industriei din Uniune. Prin urmare, în absența oricăror taxe antidumping asupra importurilor originare din RPC, orice creștere a volumului importurilor din RPC care fac probabil obiectul unui dumping ar exercita o presiune și mai puternică asupra prețurilor industriei din Uniune și ar cauza prejudicii.
(78)
În plus, ținând cont de capacitățile neutilizate existente în RPC în ceea ce privește PET, precum și de probabilitatea ridicată ca exportatorii din RPC să încerce să își recâștige cotele de piață pierdute, este foarte probabil ca abrogarea măsurilor să determine scăderea prețurilor de export. Aceasta ar cauza creșterea presiunii asupra prețurilor, determinând alte efecte negative asupra industriei din Uniune, aflată într-o situație de vulnerabilitate și de prejudicii materiale.
(79)
Deși efectul importurilor din RPC asupra stării precare actuale a industriei din Uniune a fost limitat datorită nivelurilor scăzute de importuri în perioada examinată, este foarte probabil că abrogarea măsurilor ar modifica această situație. Într-adevăr, dacă măsurile ar fi abrogate și industria din Uniune ar fi expusă unui volum crescut de importuri la prețuri de dumping din RPC, aceasta ar determina o agravare a situației sale financiare deja precare și pierderi și mai mari.
2. Concluzia cu privire la continuarea sau reapariția prejudiciului
(80)
Pe această bază, se concluzionează că abrogarea măsurilor împotriva RPC ar conduce, cel mai probabil, la continuarea prejudiciului pentru industria din Uniune.
G. INTERESUL UNIUNII
(81)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe o apreciere a tuturor intereselor implicate. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(82)
Trebuie reamintit că în ancheta inițială s-a considerat că adoptarea măsurilor nu era contrară interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care măsuri antidumping sunt deja în vigoare, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.
(83)
Pe această bază, s-a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind probabilitatea unei continuări sau reapariții a dumpingului prejudiciabil, au existat motive incontestabile care ar putea determina că în acest caz particular menținerea măsurilor nu este în interesul Uniunii.
1. Interesul industriei din Uniune și al altor producători din Uniune
(84)
Continuarea măsurilor antidumping pentru importurile din țara în cauză ar determina creșterea posibilității ca industria din Uniune să atingă un nivel rezonabil de rentabilitate, deoarece cu ajutorul lor s-ar evita ca industria din Uniune să fie eliminată de pe piață ca urmare a volumului important al importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC. Există într-adevăr o probabilitate evidentă de dumping prejudiciabil în cantități substanțiale, la care industria din Uniune nu ar putea face față. Prin urmare, menținerea măsurilor antidumping actuale ar continua să fie avantajoasă pentru industria din Uniune.
(85)
În consecință, se concluzionează că menținerea măsurilor antidumping împotriva RPC ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune și al altor producători din Uniune.
2. Interesul importatorilor neafiliați din Uniune
(86)
Astfel cum se indică mai sus, numai un agent de import a transmis unele informații în cadrul exercițiului de eșantionare. Acest agent s-a opus ferm oricărei continuări a măsurilor, deși nu a declarat importuri din RPC. Prin urmare, se concluzionează că menținerea măsurilor împotriva importurilor din RPC nu va avea niciun impact semnificativ asupra activității acestui agent.
(87)
Niciun alt importator nu a transmis informații relevante. Având în vedere că importurile originare din alte țări cu privire la care, la ora actuală, sunt în vigoare măsuri antidumping nu au fost întrerupte și că sunt disponibile importuri din țări în care nu există măsuri antidumping (de exemplu Oman, SUA, Brazilia), se consideră că importatorii pot continua să se aprovizioneze din surse alternative.
(88)
Având în vedere că nu există niciun element de probă care să sugereze că măsurile în vigoare au afectat în mod considerabil importatorii, se concluzionează că importatorii din Uniune nu vor fi afectați în mod semnificativ de continuarea măsurilor.
3. Interesul furnizorilor de materii prime din Uniune
(89)
Trei furnizori de materii prime (doi de PTA și unul de MEG) au cooperat la anchetă, răspunzând la chestionar în termenul stabilit. Numărul persoanelor angajate în unitățile de producție din Europa și implicate în producția de PTA/MEG era în jur de 700.
(90)
Producătorii de PTA cooperanți comercializează aproximativ 50 % din achizițiile de PTA ale producătorilor din Uniune eșantionați. Producătorii de PTA sunt deosebit de dependenți de situația producătorilor de PET, care sunt principalii lor clienți. Prețurile scăzute ale PET determină prețuri mai scăzute pentru PTA și marje mai mici pentru producătorii de PTA. În consecință, se consideră că instituirea de măsuri pentru importurile de PET care fac obiectul unui dumping ar fi benefică pentru producătorii de PTA.
(91)
Pentru furnizorul de MEG cooperant, MEG reprezintă mai puțin de 10 % din cifra sa totală de afaceri. Trebuie remarcat faptul că PET nu reprezintă singura utilizare posibilă și nici măcar utilizarea principală a MEG și că producătorii de MEG sunt mai puțin dependenți de situația industriei de PET. Cu toate acestea, dificultățile industriei de PET pot avea un impact limitat asupra furnizorilor de MEG, cel puțin pe termen scurt sau mediu.
(92)
Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că o continuare a măsurilor asupra importurilor din RPC ar fi în interesul furnizorilor de materie primă.
4. Interesul utilizatorilor
(93)
PET care face obiectul prezentei proceduri [și anume cu un indice de viscozitate de minimum 78 ml/g, denumit „bottle grade” (tip utilizat pentru fabricarea sticlelor)] este utilizat mai ales pentru fabricarea sticlelor pentru apă și alte băuturi. Utilizarea sa pentru a produce alte ambalaje (pentru produse alimentare solide sau detergenți) și pentru a produce folii se dezvoltă, dar rămâne relativ limitată. Sticlele din PET sunt produse în două etape: (i) întâi se realizează o preformă prin injectarea PET și (ii) ulterior preforma este încălzită și transformată în sticlă prin suflare. Fabricarea sticlelor poate fi un proces integrat (și anume aceeași societate cumpără PET, fabrică o preformă și o transformă în sticlă, prin suflare) sau limitat la cea de-a doua etapă (suflarea de la preformă la sticlă). Preformele sunt destul de ușor de transportat, deoarece sunt mici și dense, în timp ce sticlele goale sunt instabile și, din cauza dimensiunilor, transportarea lor este foarte costisitoare.
(94)
Sticlele din PET sunt umplute cu apă și/sau alte băuturi de către societățile de îmbuteliere („agenți de îmbuteliere”). Agenții de îmbuteliere sunt adesea implicați în sectorul PET, fie în cadrul unor contracte de furnizare pe bază de comandă („tolling agreements”) cu prelucrători subcontractați și/sau producători de sticle în numele cărora negociază prețurile pentru PET cu producătorul („soft tolling”) sau chiar cumpără PET pentru propriile lor sticle („hard tolling”).
(95)
În consecință, se pot distinge două categorii de utilizatori:
-
prelucrători și/sau producători de sticle - care cumpără PET direct de la producători, îl transformă în preforme (sau sticle) și îl vând mai departe pentru prelucrarea în aval (sau umplere); și
-
îmbuteliatori - care cumpără PET pentru producătorii și/sau prelucrătorii de sticle subcontractați („hard tolling”) sau negociază prețul la care prelucrătorul și/sau producătorul de sticle subcontractat va obține PET („soft tolling”).
(96)
Peste 70 de utilizatori au fost contactați în cadrul acestei anchete, dar numai șapte dintre aceștia (prelucrători și îmbuteliatori) au decis să coopereze completând un chestionar.
(97)
S-a stabilit că utilizatorii cooperanți au importat numai cantități neglijabile de PET din țara în cauză, aprovizionându-se în special de la producătorii din Uniune și/sau din alte țări.
(98)
Dat fiind că sursele alternative de aprovizionare continuă să existe și că în prezent utilizatorii importă din RPC numai cantități foarte limitate ale produsului în cauză, se concluzionează că o continuare a măsurilor împotriva importurilor din RPC nu va avea niciun efect negativ semnificativ asupra utilizatorilor din Uniune.
(99)
În urma comunicării faptelor și considerațiilor esențiale pe baza cărora s-a preconizat să se recomande menținerea măsurilor existente, unele părți interesate, în special utilizatori, și-au prezentat punctele de vedere.
(100)
Producătorii din Uniune care au solicitat reexaminarea au fost în general de acord cu constatările anchetei și în special cu concluziile privind interesul Uniunii.
(101)
Pe de altă parte, șapte utilizatori și o asociație de utilizatori s-au opus ferm reinstituirii măsurilor antidumping actuale, afirmând că există deficiențe și inexactități importante în constatările Comisiei privind interesul Uniunii; ei nu au prezentat însă elemente care să le susțină afirmațiile.
(102)
Dată fiind lipsa oricăror elemente care să susțină afirmațiile privind inexactitatea constatărilor Comisiei, aceste afirmații sunt respinse pe motiv că sunt neîntemeiate.
(103)
În urma comunicării constatărilor, și agentul de import cooperant s-a opus ferm reinstituirii măsurilor.
(104)
Această parte interesată a afirmat că nu a fost luat în considerare în mod corespunzător de către Comisie interesul sectorului utilizatorilor de PET, despre care se susține că ar suferi de pe urma oricărei creșteri de preț a PET, deoarece nu au posibilitatea de a repercuta nicio creștere a costurilor.
(105)
În acest context, trebuie precizat că partea interesată nu a reușit să demonstreze modul concret în care menținerea unor măsuri deja existente ar putea determina o creștere a prețului PET pe piața din Uniune și nivelul unei astfel de creșteri.
(106)
Se reamintește și că, ținând cont de cooperarea relativ redusă a utilizatorilor la această anchetă, dosarul nu conține informații care să demonstreze că o continuare a măsurilor ar avea efecte disproporționate asupra utilizatorilor.
(107)
Prin urmare, pe baza informațiilor disponibile, se consideră că menținerea măsurilor nu va avea niciun efect negativ disproporționat asupra nivelului prețurilor PET din UE și, prin urmare, afirmația agentului de import privind impactul negativ asupra utilizatorilor se respinge.
(108)
Conform aceleiași părți interesate, Comisia nu a examinat impactul menținerii măsurilor actuale asupra întreprinderilor de ambalaje din PET și că, prin urmare, analiza interesului Uniunii este incompletă și incorectă.
(109)
În acest context, se amintește că, în urma inițierii acestei reexaminări, numai șapte utilizatori s-au făcut cunoscuți, iar informațiile disponibile în cadrul acestei proceduri nu au permis analiza interesului acestui subgrup de utilizatori din Uniune.
(110)
Observațiile transmise după comunicarea constatărilor, inclusiv observațiile din partea întreprinderilor de ambalare, nu erau fundamentate (astfel cum se indică la considerentele 101 și 102 de mai sus) și nu au putut fi utilizate pentru o analiză mai aprofundată în legătură cu industria de ambalare.
5. Concluzie privind interesul Uniunii
(111)
Luând în considerare toți factorii de mai sus, se concluzionează că nu există motive convingătoare împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
H. MĂSURILE ANTIDUMPING
(112)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea menținerii măsurilor existente. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător atunci când erau întemeiate.
(113)
Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de PET originar din RPC ar trebui menținute. Se reamintește că aceste măsuri constau în taxe specifice.
(114)
Nivelurile individuale ale taxelor antidumping pentru anumite societăți, specificate în prezentul regulament, sunt aplicabile numai importurilor produsului în cauză fabricat de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice menționate. Importurile produsului în cauză fabricat de orice altă societate ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod specific la articolul 1 alineatul (2), inclusiv de către entitățile afiliate societăților specific menționate, nu pot beneficia de aceste niveluri și urmează să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(115)
Orice cerere privind aplicarea acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, ca urmare a unei schimbări a denumirii entității sau ca urmare a stabilirii unor noi entități de producție sau vânzări) trebuie să fie adresată imediat Comisiei (12), împreună cu toate informațiile aferente, în special orice modificări ale domeniului de activitate al societății legate de producție, vânzări interne și la export asociate cu, de exemplu, schimbarea denumirii sau modificarea entităților de vânzare și producție. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de polietilen tereftalat cu un indice de viscozitate de minimum 78 ml/g, în conformitate cu standardul ISO 1628-5, încadrat în prezent la codul NC 39076020 și originar din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei antidumping aplicabile prețului net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile enumerate mai jos se stabilește după cum urmează:
Țara
Societatea
Taxă antidumping
(EUR/tonă)
Codul adițional TARIC
RPC
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. și Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) și Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Toate celelalte societăți
184
A999
(3) În cazul în care mărfurile au suferit daune înainte de punerea lor în liberă circulație, caz în care prețul efectiv plătit sau de plătit este calculat proporțional în sensul determinării valorii în vamă, în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (13), valoarea taxei antidumping, calculată pe baza alineatului (2) de mai sus, este redusă proporțional cu prețul efectiv plătit sau de plătit.
(4) În absența unor dispoziții diferite, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 17 noiembrie 2010.