РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 377/2010 НА КОМИСИЯТА
от 3 май 2010 година
относно налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на натриев глюконат с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване
(1)
На 30 юни 2009 г. Комисията получи жалба относно вноса на сух натриев глюконат с произход от Китайската народна република („КНР“), подадена на основание на член 5 от основния регламент („жалбата“) от Европейския съвет по химическа промишленост (CEFIC) („жалбоподателят“) от името на производители, представляващи голяма част, в случая над 50 %, от общото производство на сух натриев глюконат в Съюза.
(2)
Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг и за произтичащата от такъв дъмпинг съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за образуването на антидъмпингова процедура.
(3)
На 11 август 2009 г. процедурата беше открита чрез публикуване на известие за откриване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2).
2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата производителите износители от Китай, вносителите, търговците, потребителите и асоциациите, за които е известно, че са заинтересовани, властите в Китай и подалите жалба производители от Съюза. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване на процедура.
(5)
На всички заинтересовани страни, които поискаха и посочиха наличието на конкретни причини да бъдат изслушани, бе дадена възможност за изслушване.
(6)
За да се даде възможност на производителите износители, ако пожелаят, да подадат заявление за статут за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати съответните формуляри до китайските производители износители, за които е известно, че са заинтересовани, и до властите на Китай. Един производител износител поиска статут ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент, а друг производител износител, включително две свързани с него дружества, поискаха ИТ в съответствие с член 9, параграф 5 от посочения регламент.
(7)
Като взе предвид видимо големия брой производители износители от Китай и вносители от Съюза, в известието за откриване на процедура Комисията посочи, че в съответствие с член 17 от основния регламент спрямо тези страни може да бъде приложена представителна извадка.
(8)
С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали изготвянето на извадка е необходимо и ако е, да подбере такава, всички производители износители от Китай и вносителите от Съюза бяха поканени да се представят на Комисията и, както е уточнено в известието за откриване, да предоставят основна информация за своята дейност, свързана с разглеждания продукт през периода на разследване (от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г.).
(9)
Предвид ограничения брой получени отговори за изготвяне на извадката бе решено, че представителна извадка не е необходима по отношение нито на китайските производители износители, нито на вносителите в Съюза.
(10)
На всички дружества от Китай и всички вносители в Съюза, които отговориха в процеса на изготвяне на извадката, на производителите от Съюза, както и на всички други известни засегнати вносители и потребители в Съюза бяха изпратени въпросници. Отговори на въпросника бяха получени от двама производители износители или групи производители износители от Китай, от двама производители от Съюза и от четирима вносители/потребители.
(11)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза и направи проверки в помещенията на следните дружества:
1.
Производители в Съюза:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Франция и свързаните с него търговски дружества
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Италия и свързаните с него търговски дружества
2.
Производители износители от Китай:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
3.
Потребители/вносители в Съюза:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Франция
-
Henkel AG, Dusseldorf, Германия
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tuebingen, Германия
(12)
С оглед на необходимостта от установяване на нормална стойност за производителите износители от Китай, на които не би могло да се даде ТДПИ, беше извършена проверка на място в следното дружество с цел да се установи нормалната стойност на основата на данни от страна аналог, в случая САЩ:
-
Производител от САЩ: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, САЩ.
3. Период на разследване
(13)
Разследването на дъмпинг и вреда обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. („период на разследването“ или „ПР“). Проучването на тенденциите, свързани с оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2005 г. до края на периода на разследване (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(14)
Разглежданият продукт е сух натриев глюконат с произход от Китай („разглежданият продукт“), с CUS (Customs Union and Statistics) номер 0023277-9 и с CAS (Chemical Abstracts Service) регистрационен номер 527-07-1, понастоящем класиран в код по КН ex 2918 16 00.
(15)
Сухият натриев глюконат се използва основно в строителната промишленост като забавител на втвърдяването и пластификатор за бетон, в други промишлени сектори - за повърхностна обработка на метали (отстраняване на ръжда, окислявания и мазнини), както и за почистване на бутилки и промишлено оборудване. Продуктът може да се използва и в хранителната и фармацевтичната промишленост.
2. Сходен продукт
(16)
Разследването показа, че произвежданият и продаван от промишлеността на Съюза на територията на Съюза сух натриев глюконат, както и този, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на САЩ, която бе избрана за страна аналог, и сухият натриев глюконат, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на Китай, и сухият натриев глюконат, произвеждан в Китай и продаван в Съюза, имат до голяма степен еднакви основни физически и технически характеристики.
(17)
Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Статут за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
(18)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, при антидъмпингови разследвания по отношение на внос с произход от Китай нормалната стойност се определя съгласно параграфи 1-6 от посочения член за производители износители, за които е установено, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(19)
Накратко и единствено за улеснение критериите за ТДПИ са посочени в обобщен вид по-долу:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се правят в отговор на сигнали от пазара и без значителна намеса на държавата, разходите за основните вложени материали по същество отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект от счетоводна документация, която подлежи на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага за всички цели;
3.
на пазара няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законовата уредба за фалита и собствеността гарантират правна сигурност и стабилност;
5.
обмяната на валута се извършва по пазарни курсове.
(20)
След започване на процедурата един китайски производител износител, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, поиска ТДПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и отговори на формуляра за заявление за ТДПИ в определения срок.
(21)
Дружеството доказа, че отговаря на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент и на него може да бъде предоставен статут за ТДПИ.
2. Индивидуално третиране („ИТ“)
(22)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент за страните, попадащи в този член, се въвежда мито, приложимо в национален мащаб, ако има такова, освен в случаите, при които дружествата могат да докажат, че отговарят на всички условия, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент, за да получат ИТ.
(23)
Накратко и единствено за улесняване, тези критерии са посочени в обобщен вид по-долу:
1.
при изцяло или частично контролирани от чуждестранни лица предприятия или при съвместни предприятия износителите имат право да репатрират капитала и печалбите;
2.
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
3.
повечето от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в Съвета на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, или са малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
4.
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
5.
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако за отделни износители се определят различни митнически ставки.
(24)
След започване на процедурата един китайски производител износител, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, поиска ИТ съгласно член 9, параграф 5 от основния регламент и отговори на формуляра за заявление за ИТ в определения срок.
(25)
Въз основа на наличната информация бе установено, че китайският производител износител отговаря на всички изисквания за ИТ, изложени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
3. Нормална стойност
3.1. Държава аналог
(26)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент при икономики в преход нормалната стойност за производители износители, на които не е предоставен статут на ТДПИ, трябва да бъде определена въз основа на цената или конструираната стойност в трета страна с пазарна икономика („страната аналог“).
(27)
В известието за започване на процедурата бе предложена САЩ като подходяща страна аналог за целите на установяването на нормалната стойност за Китай. Комисията покани всички заинтересовани страни да изложат коментарите си във връзка с това предложение.
(28)
Не бяха получени коментари от нито една от заинтересованите страни.
(29)
Извън ЕС сух натриев глюконат се произвежда в много малък брой страни, а именно в САЩ, Китай и Южна Корея. Следователно единствена възможна алтернатива на САЩ бе Южна Корея. Комисията се свърза с дружествата, за които се знае, че произвеждат сух натриев глюконат в Южна Корея, но не получи отговор от тези производители.
(30)
Производителят от САЩ сътрудничи изцяло при разследването, като предостави пълни отговори на въпросника и прие проверката на място.
(31)
Комисията установи, че САЩ отговаря на критериите за подходяща страна аналог, тъй като количествата, продавани на този пазар, са достатъчно големи, и на пазара съществува значителна конкуренция между вътрешното производство и вноса от други страни, а именно Китай, Италия и Франция. Освен това САЩ не налага антидъмпингово мито върху разглеждания продукт.
(32)
С оглед на гореизложеното се стигна до временното заключение, че САЩ е подходяща страна аналог съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.2. Методология, прилагана за определяне на нормалната стойност
3.2.1. За дружеството, на което е предоставен ТДПИ
(33)
За дружеството, на което е предоставен ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, Комисията първо определи дали по време на ПР продажбите на сух натриев глюконат на независими клиенти на вътрешния пазар са представителни, т. е. дали общият обем на тези продажби представлява не по-малко от 5 % от общия обем на китайските продажби на разглеждания продукт за износ в Съюза.
(34)
Комисията впоследствие определи онези видове продукти, продавани на националния пазар от дружеството, имащо като цяло представителни продажби на националния пазар, които са идентични или пряко съпоставими с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(35)
За всеки вид продукт, продаван от производителя износител на вътрешния пазар и счетен за пряко сравним с вида сух натриев глюконат, изнасян в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид продукт бяха счетени за достатъчно представителни там, където обемът на този вид продукт, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през ПР, е представлявал поне 5 % от общия обем на съпоставимия вид продукт, продаван за износ за Съюза.
(36)
След това Комисията провери дали продажбите в представителни количества на сух натриев глюконат на вътрешния пазар могат да бъдат разглеждани като осъществени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид продукт се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар по време на периода на разследване.
(37)
Нормалната стойност се базираше на действителната цена на вътрешния пазар, когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от производствените разходи, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите за дадения вид на продукта и когато среднопретеглената цена за този вид е била равна или по-висока от производствените разходи. Тази цена беше изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички осъществени през ПР продажби на дадения вид продукт на вътрешния пазар, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(38)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност се базираше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(39)
Тъй като от разследването стана ясно, че продажбите са били както представителни, така и че са извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност е била базирана на действителната цена на вътрешния пазар на всички сделки по време на периода на разследване.
3.2.2. За дружеството, на което е предоставено ИТ
(40)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за Китай беше определена на основата на проверената информация, получена от оказалия съдействие производител износител в страната аналог. Беше установено, че продажбите на вътрешния пазар на производителя от САЩ на сходния продукт са представителни в сравнение с разглеждания продукт, изнасян за Съюза от единствения оказал съдействие производител износител от Китай.
(41)
Беше направено също така проучване относно това дали продажбите на вътрешния пазар могат да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия, като се определи делът на рентабилните продажби на независими клиенти. Поради това нормалната стойност бе базирана на действителната цена на вътрешния пазар за вид продукт, изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби, извършени по време на ПР на вътрешния пазар.
3.3. Експортна цена
(42)
Всички експортни продажби на разглеждания продукт, осъществени от оказалите съдействие производители износители, са били извършвани непосредствено на независими клиенти в Съюза, поради което експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на действително платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт по време на ПР.
3.4. Сравнение
(43)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цена франко завода.
(44)
С цел да се гарантира справедливо сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент различията във факторите, които влияят върху цените и тяхната съпоставимост, бяха взети предвид под формата на корекции. На всички разследвани дружества (оказали съдействие производители износители и производителя от страната аналог), за които това е приложимо и оправдано, бяха направени отстъпки за разликите в транспортните разходи, разходите за навло и застраховане, непряко облагане, банкови такси, разходите за опаковане, разходите по кредити и комисионни.
4. Дъмпингови маржове
(45)
За дружеството, на което е предоставен ТДПИ, дъмпинговият марж беше определен на основата на сравнението на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(46)
За дружеството, на което е предоставено ИТ, среднопретеглената нормална стойност, установена за страната аналог, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за Съюза съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент.
(47)
Временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цена CIF на границата на Съюза преди обмитяване, са както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
51,1 %
(48)
По отношение на всички останали китайски износители Комисията първо определи нивото на сътрудничество. Беше направена съпоставка между общите количества на износа, посочени в отговорите на въпросника на оказалите съдействие производители износители, и общото количество на вноса от Китай според статистически данни за вноса на Евростат.
(49)
Предвид ниското ниво на сътрудничество, т.е. 56 %, както и поради липсата на подходящи данни за цените от Евростат (тъй като те включваха други продукти на високи цени, които не биха могли да бъдат коректно приспаднати), дъмпинговият марж, приложим в национален мащаб, бе изчислен на базата на данните, предоставени от жалбоподателя и актуализирани спрямо ПР.
(50)
Въз основа на това нивото на дъмпинга в национален мащаб е временно определено на 79,2 % от цена CIF на границата на Съюза преди обмитяване.
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и за производство на Съюза
(51)
Оказалите съдействие промишлени групи Jungbunzlauer (JBL) и Roquette Frères (RF) представляваха 100 % производството на Съюза.
(52)
Следователно се счита, че те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(53)
Тъй като промишлеността на Съюза включва само двама производители, всички данни, свързани с чувствителна информация, са представени под формата на индекси или са дадени в приблизителни стойности поради съображения за поверителност.
2. Потребление на Съюза
(54)
Потреблението в Съюза бе установено на основата на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, към който се прибавя вносът в Съюза по данни на Евростат. Тъй като тези данни включват не само разглеждания продукт, но и някои продукти, различни от натриев глюконат, в представените от Евростат цифри бяха внесени необходимите корекции, за да се определи реалният обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза.
(55)
Между 2005 и 2007 г. потреблението на пазара на Съюза е нараснало с 12 %. След това то спадна с 21 % до ПР и достигна нива, по-ниски от тези през 2005 г. Като цяло през разглеждания период потреблението е спаднало с 8 %.
Таблица 1
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Потребление в Съюза (в тонове) Индекс
100
106
112
104
91
Източник: Коригирани стойности за обема на вноса, получени от Евростат и от отговори на въпросника.
3. Внос в Съюза от Китай
3.1. Обем и пазарен дял на вноса
(56)
Обемът на вноса от Китай нарасна значително от приблизително 2 300 t през 2005 г. на близо 4 000 t през ПР, т. е. със 77 %, като през 2008 г. достигна най-високата си стойност от приблизително 5 300 t. Съответният дял на китайския пазар се увеличи почти двойно от 12,8 % през 2005 г. на 24,8 % през ПР. Отбелязва се, че пазарният дял на китайския внос достигна 28,6 % през 2008 г. точно преди ПР и спадна през ПР до 24,8 %.
Таблица 2
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Обем на китайския внос (в тонове)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Китайски внос (в тонове) Индекс
100
152
227
234
177
Китайски пазарен дял
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Китайски пазарен дял, индекс
100
143
203
224
194
Източник: Коригирани стойности за обема на вноса, предоставени от Евростат.
3.2. Единична продажбена цена
(57)
През 2005 г. средната цена на китайския внос бе 482 ЕUR/t. Тя равномерно нарасна и през 2008 г. достигна ниво от 524 ЕUR/t, а през ПР спадна до 502 ЕUR/t. Като цяло през разглеждания период цената е нараснала с 4 %.
Таблица 3
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Цени на китайския внос (в ЕUR/t)
482
511
514
524
502
Индекс
100
106
107
109
104
Източник: Коригирани стойности за цените на вноса, предоставени от Евростат.
3.3. Подбиване на цените
(58)
За анализирането на подбиването на цените бяха сравнени среднопретеглените цени на промишлеността на Съюза по видове на стоката за несвързани купувачи на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със среднопретеглените цени на въпросния внос, установени на база CIF и съответно коригирани във връзка с митата и разходите, последващи вноса. Сравнението бе направено след изваждане на отстъпките и рабатите.
(59)
Въз основа на описаната по-горе методология разликата между посочените по-горе цени, изразени като процент от среднопретеглената цена на промишлеността на Съюза (франко завода), показа марж на подбиване на цените от порядъка на 13 % до 29 %, като най-висок дял са имали неоказалите съдействие производители износители.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(60)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, проучването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори, които имат отношение към състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
4.1. Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
(61)
В периода от 2005 до 2007 г. производственият капацитет нарасна с 4 % и се задържа на това равнище до края на разглеждания период.
(62)
Между 2005 и 2007 г. производството на разглеждания продукт нарасна, след което претърпя спад в периода до началото на ПР. Като цяло през разглеждания период производството спадна с 12 %. Общото производство през ПР бе между 30 000 и 40 000 t.
(63)
В резултат от намалението на производствените обеми степента на оползотворяване на капацитета намаля с 15 % през разглеждания период.
Таблица 4
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Индекс на производствения капацитет
100
100
104
104
104
Индекс на производствения обем
100
104
105
84
88
Индекс на оползотворяване на капацитета
100
104
101
81
85
Източник: Отговори на въпросника.
4.2. Обем на продажбите, пазарен дял и средни единични цени в Съюза
(64)
Обемът на продажбите на разглеждания продукт от страна на промишлеността на Съюза на несвързани клиенти на пазара на Съюза остана на сходно равнище в периода от 2005 до 2007 г., а след това спадна с 13 процентни пункта. По време на разглеждания период спадът при продажбите бе 21 %.
(65)
През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза се понижи, като от 74,9 % през 2005 г. спадна на 64,7 % през ПР.
(66)
Средните продажни цени към несвързани клиенти на пазара на Съюза намаляха с 12 % през разглеждания период. За периода от 2006 до 2008 г. средните продажни цени останаха на сходни равнища, но през ПР спаднаха с 9 %.
Таблица 5
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Индекс на обема на продажбите
100
104
99
86
79
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Индекс
100
98
89
82
86
Индекс на средните цени
100
97
97
97
88
Източник: Отговори на въпросника.
4.3. Складови наличности
(67)
През разглеждания период складовите наличности намаляха с 37 %. В края на ПР нивото на складовите наличности бе между 1 000 и 5 000 t.
Таблица 6
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Индекс на складовите наличности
100
92
120
92
63
Източник: Отговори на въпросника.
4.4. Рентабилност, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
(68)
През разглеждания период продажбите на промишлеността на Съюза на сходния продукт на пазара на Съюза бяха рентабилни, но рентабилността драстично се понижи между 2005 г. и ПР.
(69)
Независимо от наличието на инвестиции в периода от 2005 до 2007 г., със спад през 2006 г., те спаднаха драстично през 2008 г. и ПР. През разглеждания период инвестициите се понижиха със 76 %.
(70)
Подобно на тази тенденция, през периода 2005-2007 г. възвръщаемостта на инвестициите от производството и продажбата на разглеждания продукт бе постоянна, но претърпя спад през 2008 г. и ПР.
(71)
Както и другите финансови индикатори, паричният поток, генериран от промишлеността на Съюза, спадна с 51 % през разглеждания период.
Таблица 7
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Индекс на рентабилността
100
90
86
52
19
Индекс на инвестициите
100
61
140
16
24
Индекс на възвръщаемостта на инвестициите
100
100
100
60
21
Индекс на паричния поток
100
92
20
106
49
Източник: Отговори на въпросника.
4.5. Заетост, производителност и заплати
(72)
Между 2005 и 2007 г. заетостта слабо нарасна, след което спадна през 2008 г. и ПР. Като цяло през разглеждания период заетостта намаля с 13 %.
(73)
През 2006 г. заплатите се понижиха с 6 %, но през 2007 г. отново достигнаха стойностите от 2005 г., след което се повишиха през 2008 г. и ПР. Като цяло през разглеждания период заплатите се повишиха с 10 %.
(74)
През разглеждания период производителността от работник остана стабилна, като се увеличи с 1 % от 2005 г. до ПР.
Таблица 8
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Индекс на заетостта
100
99
104
85
87
Индекс на заплатите
100
94
100
104
110
Индекс на производителността
100
104
101
99
101
Източник: Отговори на въпросника.
4.6. Ръст
(75)
Докато потреблението в Съюза спадна с 9 % през разглеждания период, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза намаля с 21 %. Това доведе до загуба на пазарен дял от страна на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период с 10 процентни пункта.
4.7. Размер на дъмпинговия марж
(76)
Дъмпинговите маржове за Китай, определени по-горе в частта за дъмпинга, са значителни. Предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, влиянието на дъмпинговите маржове не може да се смята за пренебрежимо.
5. Заключения относно вредата
(77)
Повечето показатели за вредата, свързани с промишлеността на Съюза, са се развили в отрицателна посока по време на разглеждания период. Показателите, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, в това число възвръщаемостта на инвестициите, паричния поток и рентабилността, също са се развили в отрицателна посока по време на разглеждания период.
(78)
Разследването показа също така, че ниските цени на китайския внос са подбивали цените на промишлеността на Съюза с 29 % през ПР. Промишлеността на Съюза претърпя понижение в обема на продажбите и спад на пазарния дял.
(79)
Предвид горепосоченото се прави временно заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(80)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Европейската комисия провери дали дъмпинговият внос на сух натриев глюконат с произход от Китай е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен тя да бъде класифицирана като съществена. Бяха разгледани също така други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които е било възможно да са навредили на промишлеността на Съюза по същото време, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е приписана на дъмпинговия внос.
2. Ефект на дъмпинговия внос
(81)
През разглеждания период дъмпинговият внос на ниски цени от Китай нарасна по обем със 77 %, което доведе до повишаване на дела на китайския внос на пазара на Съюза с 94 % за същия период. Понижението в обема на вноса от Китай в периода между 2008 г. и ПР, както и загубата на пазарен дял, се считат за незначителни спрямо общото състояние, наблюдавано през разглеждания период.
(82)
Увеличението на китайския внос през разглеждания период съвпадна с отрицателна тенденция при повечето от показателите за вреда във връзка с промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза претърпя спад в продажбите на пазара на Съюза, както от гледна точка на обема, така и на стойността, което доведе до загуба на пазарен дял от 10 процентни пункта през разглеждания период, както е посочено в съображение 65 по-горе. Подбиването на цените, причинено от китайския дъмпингов внос, не позволи на промишлеността на Съюза да запази ценовите си равнища на пазара на Съюза. Това доведе до съществен спад в рентабилността под равнищата, които биха дали предпоставка за постъпване на нужни инвестиции.
(83)
Въз основа на горепосоченото се стигна до временното заключение, че дъмпинговият внос на ниски цени от Китай, който през разглеждания период значително е подбивал цените на промишлеността на Съюза, е имал определяща роля за понесената вреда от промишлеността на Съюза, която се отразява в нейното лошо финансово състояние и във влошаването на повечето показатели за вреда през разглеждания период, както и в загубата на пазарен дял.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(84)
През разглеждания период вносът от трети държави, които не са засегнати от настоящото разследване, спадна с 23 %, което доведе до загуба на пазарен дял от 2 процентни пункта през разглеждания период. Цените на този внос се увеличиха със 102 % през разглеждания период.
(85)
Тенденциите по отношение на обемите и цените на вноса от други трети държави през разглеждания период са били, както следва:
Таблица 9
Други трети държави
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Общ обем на другия внос (в тонове)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Индекс
100
71
68
84
77
Средна цена на вноса (EUR/t)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Индекс
100
140
143
184
202
Източник: Коригирани данни на Евростат.
(86)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се понижи с 23 %, докато за същия период цените на вноса се удвоиха. Цените на вноса от други трети държави бяха значително над продажните цени на промишлеността на съюза по време на целия разглеждан период. Въз основа на това беше направено временното заключение, че вносът с произход от други трети държави не е нарушил причинно-следствената връзка между установения дъмпинг и съществената вреда, причинена от дъмпинговия внос от Китай на промишлеността на Съюза.
3.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(87)
През разглеждания период продажбите за износ на промишлеността на Съюза намаляха с 10 %, а цените се повишиха с 8 %.
(88)
Въз основа на изложеното по-горе се смята, че продажбите за износ на промишлеността на Съюза за други трети държави не са могли да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Китай и съществената вреда, понесена от нея.
3.3. Вътрешно ползване
(89)
През разглеждания период вътрешното ползване на продукта от промишлеността на Съюза нарасна с 56 %, както се вижда от таблицата по-долу:
Таблица 10
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Индекс на вътрешното ползване
100
126
115
148
156
Източник: Отговори на въпросника.
(90)
Отбелязва се обаче, че промишлеността на Съюза е продължила да има неизползван капацитет от порядъка на 10 000-20 000 t. Това означава, че на преминаването към вътрешно ползване може да се гледа като на отговор на бизнес средите на дъмпинговия внос от Китай, тъй като производството на продукти от края на производствената верига може да бъде по-доходоносно предвид ниските ценови равнища на натриевия глюконат. Фактът, че все още има значителен неизползван капацитет за натриев глюконат, означава, че промишлеността на Съюза не иска да премине окончателно към производство на продукти от края на производствената верига и че производството на такива продукти може да се разглежда като защитна на дъмпинговия внос реакция.
(91)
Поради това се счита, че това нарастване на вътрешното ползване не е прекъснало причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Китай и материалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.4. Развитие на потреблението на ЕС
(92)
Посочва се, че през разглеждания период потреблението на ЕС е спаднало с 9 % и на това може да се гледа като на следствие от икономическия спад в настоящия момент. Поради това се провери дали спадът в потреблението се е отразил върху неблагоприятното положение, в което се е намирала промишлеността на Съюза.
(93)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза обаче спадна в много по-голяма степен, т.е. с 21 %, докато през същия период обемът на китайския внос нарасна със 77 %. Същите тенденции могат да се наблюдават и по отношение на пазарния дял. Промишлеността на Съюза изгуби приблизително 10 процентни пункта от своя пазарен дял, докато вносът от Китай почти удвои своя от 12,8 % през 2005 г. на 24,9 % през ПР.
(94)
Въз основа на изложеното по-горе се прави временното заключение, че спадът в потреблението на ЕС не може сам по себе си да се разглежда като фактор, довел до прекъсване на причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Китай и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(95)
Горният анализ показа, че по време на разглеждания период се е наблюдавало значително увеличение в обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от Китай, както и съществено подбиване на цените. Това повишение на пазарния дял на евтиния внос от Китай съвпадна с понижаване на пазарния дял на промишлеността на Съюза, което, заедно с натиска върху цените, доведе до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период. От друга страна, проучването на другите фактори, които биха могли да навредят на промишлеността на Съюза, показа, че никой от тях не е могъл да има значително негативно въздействие.
(96)
На основата на направения по-горе анализ, който точно разграничи и отдели влиянието на всички известни фактори, оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че вносът от Китай е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(97)
Съгласно член 21 от основния регламент Европейската комисия разгледа въпроса, дали въпреки заключението относно вредоносния дъмпинг съществуват причини да се заключи, че не е в интерес на Съюза да се приемат антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Определянето на интереса на Съюза се базира на оценката на всички засегнати интереси, т.е. на тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на потребителите на разглеждания продукт.
2. Промишленост на Съюза
2.1. Последици от налагането или неналагането на мерки на промишлеността на Съюза
(98)
Както е посочено по-горе, поради дъмпинговия внос вредата бе под формата на значителен спад в обема и цените на продажбите, което от своя страна доведе до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Очаква се, че след налагането на антидъмпингови мита обемът и цените на сухия натриев глюконат, продаван от промишлеността на Съюза, ще се повишат, което би позволило на промишлеността на Съюза да достигне приемливо ниво на рентабилност.
(99)
Смята се, че налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Следва да се отбележи, че спадът в печалбите на промишлеността на Съюза е в резултат на трудностите, които тя среща в конкуренцията си с дъмпинговия внос на ниски цени с произход от Китай. Вероятно е налагането на антидъмпингови мерки да постави промишлеността на Съюза в положение, в което тя ще може да си възвърне поне част от загубения пазарен дял с последващо положително въздействие върху рентабилността.
(100)
Ако не бъдат наложени мерки, е вероятно по-нататъшно влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Тенденцията за понижение на цените, причинено от дъмпинговия внос, ще продължи да осуетява всички усилия, положени на промишлеността на Съюза за възстановяване до достатъчно рентабилно ниво. Невземането на мерки би застрашило в дългосрочен план съществуването на промишлеността на Съюза.
(101)
В заключение може да се каже, че се очаква мерките да са ефективни по отношение на възможността за промишлеността на Съюза да се възстанови от вредоносния дъмпинг, установен по време на разследването.
3. Вносители/търговци
(102)
Въпросници бяха изпратени до петима вносители. Нито един от тях не оказа съдействие на разследването.
(103)
С оглед на гореизложеното се стигна до временното заключение, че ефектът от антидъмпинговите мерки, ако има такъв, най-вероятно няма да окаже съществено въздействие върху вносителите/търговците.
4. Потребители
(104)
Въпросници бяха изпратени до 23 потребители. Съдействие на разследването оказаха, обаче, само четирима потребители, от които само трима са използвали и внасяли директно от Китай разглеждания продукт. Прекият внос на тези трима оказали съдействие потребители е представлявал 10 % от общия обем на вноса на сух натриев глюконат с произход от Китай по време на ПР. Четвъртият оказал съдействие потребител не е използвал внесения от Китай разглеждан продукт.
(105)
Тези четирима потребители, намиращи се в Германия, Франция и Обединеното кралство, извършват активна дейност в химическата промишленост и произвеждат широк набор от продукти; някои от тях използват като суровина натриев глюконат. Средно натриевият глюконат не представлява значителна част от разходите за вложени материали. Като цяло бе преценено, че максималният ефект от предложеното антидъмпингово мито би бил много нисък, ако се приеме, че повишението на цените не може да бъде прехвърлено на крайния потребител. Следва също така да се отбележи, че оборотът на тези дружества от продукти, съдържащи натриев глюконат, е бил под 5 % от общия им оборот.
(106)
Предвид изложеното по-горе бе направено временното заключение, че въз основа на предоставената информация въздействието на антидъмпинговите мерки, ако има такова, най-вероятно няма да засегне съществено потребителите.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(107)
Предвид гореизложеното бе направено временното заключение, че в настоящия случай няма наложителни причини за неналагане на антидъмпингови мита.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(108)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, причинената от него вреда, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати последваща вреда от дъмпингов внос за промишлеността на Съюза.
(109)
С цел определяне нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за елиминиране на щетите, понесени от промишлеността на Съюза.
(110)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че всички мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, която е възможно да бъде реализирана при продажбата на сходен продукт в Съюза в промишления отрасъл от този сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос. Заявеният в жалбата марж на печалбата преди облагане с данъци бе счетен за разумен и бе използван за тази цел.
(111)
На тази основа бе изчислена невредоносна цена на сходен продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена бе получена като към производствените разходи се прибави гореспоменатият марж на печалбата.
(112)
Необходимото увеличение на цените бе определено на базата на съпоставка между коригираната среднопретеглена цена на вноса, установена при изчисляването на подбиването на цената, и среднопретеглената стойност на невредоносната цена на сходния продукт, продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Всички разлики, произтичащи от тази съпоставка, след това бяха изразени като процент от общата стойност CIF на вноса.
(113)
Във връзка с изчислението на степента на отстраняване на вредата за цялата страна за всички останали производители износители от Китай, следва да се напомни, че степента на сътрудничество бе ниска. Поради това маржът на вредата бе изчислен на базата на данни от жалбата, актуализирани спрямо ПР.
2. Временни мерки
(114)
С оглед на изложеното по-горе бе счетено, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от Китай следва да се наложат временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито.
(115)
Предложените антидъмпингови мита са следните:
Дружество
Марж на отстраняване на вредата
Дъмпингов марж
Антидъмпингова митническа ставка
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Всички други дружества
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за отделните дружества, определени в настоящия регламент, бяха установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Следователно те отразяват състоянието, констатирано по време на това разследване по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо за цялата държава, което се прилага за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от разглежданата държава и произведени от споменатите дружества, и следователно от конкретните посочени юридически лица. Внесени продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително юридически лица, свързани с конкретно посочените тук, не могат да ползват тези ставки и се облагат с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(117)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на юридическото лице или след създаване на нови структури за създаване на продукция или за продажби) следва да се изпраща до Комисията (3) заедно с цялата необходима информация, по-специално относно промяната в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяната на наименованието или промяната в структурите за производство и продажби. При целесъобразност регламентът ще бъде съответно изменен, като се актуализира списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(118)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за несъдействащите производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза по време на ПР.
3. Специален мониторинг
(119)
С оглед свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки включват следното:
(120)
На митническите органи на държавите-членки трябва да бъде представена валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложението към настоящия регламент. Към внос, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други износители.
(121)
Ако износът на дружествата, които се ползват от по-ниска индивидуална митническа ставка, се увеличи значително по обем след налагането на разглежданите мерки, такова увеличение по обем може да бъде счетено като представляващо само по себе си промяна в схемите на търговия, която се дължи на налагането на мерките, по смисъла на член 13, параграф 1 от основния регламент. При такива обстоятелства и при положение, че са изпълнени условията, може да бъде започнато разследване по отношение на заобикаляне на антидъмпинговите мерки. При това разследване може, inter alia, да бъде проучена необходимостта от отстраняване на индивидуалните митнически ставки и последващо въвеждане на митническа ставка, приложима за цялата държава.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(122)
В интерес на доброто управление е уместно да се определи срок, в който заинтересованите страни, които са се представили в срока, определен в съобщението за откриване на процедурата, да имат възможност да изложат в писмен вид своето становище и да поискат изслушване. Освен това, трябва да се посочи, че констатациите относно въвеждането на антидъмпингово мито, направени за целите на този регламент, са временни и могат да се преразгледат при определяне на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сух натриев глюконат с CUS (Customs Union and Statistics) номер 0023277-9 и с CAS (Chemical Abstracts Service) регистрационен номер 527-07-1, понастоящем класиран в код по КН ex 2918 16 00 (код по ТАРИК 2918160010) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на антидъмпинговото мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от дружествата, изброени по-долу, е както следва:
Дружество
Митническа ставка
Допълнителни кодове по ТАРИК
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
A973
Всички други дружества
53,4 %
A999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, посочени за дружествата, изброени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите органи на държавите-членки на валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията, определени в приложението. Ако такава фактура не се представи, прилага се митническата ставка, приложима за всички други дружества.
4. Освобождаването на продукта, посочен в параграф 1, за свободно обращение в Съюза, става след представянето на гаранция, равна на сумата на временното мито.
5. Прилагат се действащите митнически разпоредби, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат разкриване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмен вид своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в рамките на един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 3 май 2010 година.
REGULAMENTUL (UE) NR. 377/2010 AL COMISIEI
din 3 mai 2010
de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de gluconat de sodiu originar din Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Inițierea
(1)
La 30 iunie 2009, Comisia a fost sesizată cu o plângere privind importurile de gluconat de sodiu în stare uscată originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „China”), înaintată în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază de către Consiliul European al Industriei Chimice (CEFIC) (denumit în continuare „reclamantul”) în numele producătorilor reprezentând o proporție importantă, în acest caz peste 50 %, din totalul producției comunitare de gluconat de sodiu în stare uscată.
(2)
Plângerea conținea elemente de probă prima facie privind dumpingul și prejudiciul important cauzat de un astfel de dumping, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.
(3)
La 11 august 2009, procedura a fost inițiată prin publicarea unui aviz de inițiere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2).
2. Părțile vizate de procedură
(4)
Comisia a anunțat oficial producătorii-exportatori din China, importatorii, comercianții, utilizatorii și asociațiile cunoscute a fi vizate, autoritățile din China, precum și alți producători reclamanți din Uniune cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de inițiere.
(5)
S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.
(6)
Pentru a permite producătorilor-exportatori să înainteze, dacă doresc, o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP) sau a tratamentului individual (TI), Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori chinezi cunoscuți a fi vizați, precum și autorităților din China. Un producător-exportator a solicitat aplicarea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață în temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază și un alt producător-exportator format dintr-un grup de două societăți afiliate au solicitat un tratament individual, în temeiul articolului 9 alineatul (5) din același regulament.
(7)
Având în vedere numărul aparent ridicat de producători-exportatori din China, precum și de importatori din Uniune, Comisia a indicat în avizul de inițiere că pot fi utilizate metode de eșantionare pentru aceste părți în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(8)
Pentru a da Comisiei posibilitatea de a decide dacă prelevarea de eșantioane este necesară și, în caz afirmativ, de a selecta un eșantion, toți producătorii-exportatori din China și importatorii din Uniune au fost rugați să se prezinte Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de deschidere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză în perioada anchetei (între 1 iulie 2008 și 30 iunie 2009).
(9)
Având în vedere numărul limitat de răspunsuri la exercițiul de eșantionare, s-a hotărât că eșantionarea nu este necesară nici pentru producătorii-exportatori chinezi, nici pentru importatorii din Uniune.
(10)
S-au trimis chestionare tuturor societăților din China și importatorilor din Uniune care au răspuns la exercițiul de eșantionare, producătorilor din Uniune și tuturor importatorilor și utilizatorilor cunoscuți din Uniune. S-au primit răspunsuri de la doi producători-exportatori și grupuri de producători-exportatori din China, de la doi producători din Uniune și de la patru importatori/utilizatori.
(11)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului cauzat și a interesului Uniunii și a efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
1.
producători din Uniune:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Franța și societățile sale de vânzări afiliate
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Italia și societățile sale de vânzări afiliate
2.
producători-exportatori din China:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
3.
utilizatori/importatori din Uniune:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Franța
-
Henkel AG, Dusseldorf, Germania
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tuebingen, Germania.
(12)
Ținând cont de necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori din China cărora ar fi fost posibil să nu li se acorde TEP, s-a efectuat o verificare destinată stabilirii valorii normale, pe baza datelor dintr-o țară analogă, în cazul de față SUA, la sediul următoarei societăți:
-
Producător din SUA: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, SUA.
3. Perioada de anchetă
(13)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2008 și 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada de la 1 ianuarie 2005 până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSE SIMILARE
1. Produsul în cauză
(14)
Produsul în cauză este gluconatul de sodiu în stare uscată originar din China (denumit în continuare „produsul în cauză”) având numărul CUS (Customs Union and Statistics) 0023277-9 și numărul de înregistrare CAS (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, încadrat în prezent la codul NC ex 2918 16 00.
(15)
Gluconatul de sodiu în stare uscată se utilizează în principal în industria construcțiilor ca întârzietor de priză și plastifiant al betonului și în alte sectoare, cum ar fi tratamentul de suprafață al metalelor (îndepărtarea ruginii, oxizilor și a grăsimilor), precum și la curățarea sticlelor și a echipamentului industrial. Produsul poate fi utilizat, de asemenea, în industria alimentară și farmaceutică.
2. Produse similare
(16)
Ancheta a arătat că gluconatul de sodiu în stare uscată produs și vândut de industria din Uniune în cadrul Uniunii, gluconatul de sodiu în stare uscată produs și vândut pe piața internă din SUA, care a reprezentat țara analogă, precum și gluconatul de sodiu în stare uscată produs și vândut pe piața internă din China și gluconatul de sodiu în stare uscată produs în China și vândut în Uniune prezintă, în fond, aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază.
(17)
Prin urmare, aceste produse sunt considerate provizoriu produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. DUMPING
1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”)
(18)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în investigațiile antidumping referitoare la importurile originare din China, valoarea normală trebuie să fie determinată în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat pentru acei producători-exportatori care au întrunit criteriile enunțate în articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(19)
Pe scurt și numai în scop orientativ, criteriile TEP sunt prezentate mai jos, în formă rezumată:
1.
deciziile comerciale și costurile se stabilesc ca răspuns la semnalele pieței și fără intervenția semnificativă a statului; costurile achizițiilor majore reflectă în mod considerabil valorile pieței;
2.
societățile dispun de un set clar de registre contabile de bază care sunt auditate de către un auditor independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate, și sunt aplicate în toate cazurile;
3.
nu există denaturări importante determinate de vechiul sistem de economie planificată;
4.
legislația cu privire la faliment și proprietate garantează certitudinea juridică și stabilitatea;
5.
operațiunile de schimb valutar se realizează la cursurile pieței.
(20)
În urma inițierii procedurii, un producător-exportator chinez, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, a solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, și a răspuns la formularul de cerere a TEP în termenul prevăzut.
(21)
Societatea a demonstrat că îndeplinește criteriile articolului 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și i s-a putut acorda TEP.
2. Tratamentul individual (TI)
(22)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru acordarea TI.
(23)
Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt descrise în continuare:
1.
în cazul unor întreprinderi controlate total sau parțial de străini sau în cazul întreprinderilor comune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;
2.
prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber;
3.
majoritatea acțiunilor aparține unor persoane private. Funcționarii publici care fac parte din consiliile de administrație sau care dețin funcții cheie de conducere sunt în minoritate sau trebuie să se demonstreze că societatea este totuși suficient de independentă de intervenția statului;
4.
operațiunile de schimb valutar sunt efectuate la cursul pieței; precum și
5.
intervenția statului nu este de natură să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorii beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(24)
În urma inițierii procedurii, un producător-exportator chinez, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, a solicitat TI, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, și a răspuns la formularul de cerere a TI în termenul prevăzut.
(25)
Din informațiile disponibile a reieșit că producătorul-exportator chinez îndeplinește toate criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru a beneficia de TI.
3. Valoare normală
3.1. Țara analogă
(26)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, în economiile în tranziție, pentru producătorii-exportatori cărora nu li se acordă TEP, valoarea normală trebuie să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii calculate într-o țară terță cu economie de piață (denumită în continuare „țară analogă”).
(27)
În avizul de inițiere, SUA a fost propusă în calitate de țară analogă adecvată în vederea stabilirii valorii normale pentru China. Comisia a invitat toate părțile interesate să prezinte observații cu privire la această propunere.
(28)
Nu s-au prezentat observații de către părțile interesate.
(29)
În afara UE, gluconatul de sodiu în stare uscată este produs în foarte puține țări, și anume în SUA, China și Coreea de Sud. Din acest motiv, singura alternativă posibilă la SUA era Coreea de Sud. Comisia a contactat societățile cunoscute care produc gluconat de sodiu în stare uscată în Coreea de Sud; cu toate acestea, nu s-au primit răspunsuri de la producătorii respectivi.
(30)
Producătorul din SUA a cooperat pe deplin la anchetă, trimițând un răspuns complet la chestionar și acceptând o vizită de verificare.
(31)
Comisia a constatat că SUA a îndeplinit criteriile pentru a fi considerată țară analogă, întrucât cantitățile vândute pe această piață sunt suficient de mari și există suficientă concurență pe piață atât cu producția internă, cât și cu importurile din alte țări, de exemplu China, Italia și Franța. În plus, SUA nu avea instituită o taxă antidumping pentru produsul în cauză.
(32)
Ținând cont de cele menționate mai sus, s-a concluzionat, prin urmare, în mod provizoriu, că SUA constituie o țară analogă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
3.2. Metodologia aplicată pentru determinarea valorii normale
3.2.1. Pentru societatea căreia i s-a acordat TEP
(33)
Pentru societate căreia i s-a acordat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat întâi dacă vânzările interne ale gluconatului de sodiu în stare uscată către clienți independenți au fost realizate în volume reprezentative în decursul PA, și anume dacă volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor chinezești la export de produs în cauză către Uniune.
(34)
Ulterior, Comisia a identificat acele tipuri de produs vândute pe piața internă de către societatea cu vânzări interne reprezentative per ansamblu, care erau identice sau direct comparabile cu tipurile vândute la export către Uniune.
(35)
Pentru fiecare tip de produs vândut de producătorul-exportator pe piața sa internă și considerat direct comparabil cu tipul de gluconat de sodiu în stare uscată vândut la export în Uniune s-a stabilit dacă vânzările pe piața internă erau suficient de reprezentative, în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul din acel tip de produs vândut pe piața internă clienților independenți în decursul PA a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al tipului de produs comparabil vândut la export către Uniune.
(36)
Ulterior, Comisia a examinat dacă vânzările fiecărui tip de gluconat de sodiu în stare uscată, comercializat pe piața internă în cantități însemnate, ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat stabilind, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către consumatori independenți pe piața internă, pe durata perioadei de anchetă.
(37)
În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț de vânzare net egal sau mai mare decât costul de producție, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era egal sau mai mare decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real. Acest preț a fost calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne pentru acel tip, realizate în cursul perioadei de anchetă, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu rentabile.
(38)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile numai pentru acel tip.
(39)
Deoarece ancheta a arătat că vânzările interne au fost reprezentative și s-au efectuat în cadrul operațiunilor comerciale normale, valoarea normală s-a bazat prin urmare pe prețul intern real al tuturor tranzacțiilor în decursul perioadei de anchetă.
3.2.2. Pentru societatea căreia i s-a acordat TI
(40)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru China a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul cooperant din țara analogă. S-a constatat că vânzările interne ale produsului similar, realizate de către producătorul american, sunt reprezentative prin comparație cu produsul în cauză exportat către Uniune de către unicul producător-exportator cooperant din China.
(41)
De asemenea, s-a examinat dacă vânzările pe piața internă pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, calculând procentul de vânzări profitabile către clienți independenți. În consecință, valoarea normală a fost calculată pe baza prețului real pe piața internă pentru fiecare tip de produs, corespunzător mediei ponderate a prețurilor tuturor vânzărilor interne ale respectivului tip de produs, efectuate în cursul PA.
3.3. Prețul de export
(42)
Toate vânzările la export pentru produsul în cauză realizate de producătorii-exportatori care au cooperat au fost făcute direct către clienți independenți din Uniune și, prin urmare, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor reale plătite pentru produsul în cauză în cursul PA în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
3.4. Comparația
(43)
Valoarea normală și prețul de export au fost comparate la nivel franco fabrică.
(44)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Au fost acordate tuturor societăților investigate (producătorilor-exportatori cooperanți și producătorului din țara analoagă), în cazul în care s-a dovedit a fi oportun și justificat, ajustări pentru diferențele privind cheltuielile de transport, de navlosire, de asigurare, taxele indirecte, taxele bancare, costurile de ambalare, costurile de credit și comisioanele.
4. Marje de dumping
(45)
Pentru societatea căreia i s-a acordat TEP, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între media ponderată a valorii normale și media ponderată a prețului de export, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(46)
Pentru societatea care beneficiază de un tratament individual, valoarea normală medie ponderată stabilită pentru țara analogă a fost comparată cu prețul mediu ponderat al produsului exportat către Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază.
(47)
Mediile ponderate ale marjelor de dumping provizorii, exprimate ca procentaj din prețul de import CIF frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Societatea
Marja de dumping provizorie
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
51,1 %
(48)
Cu privire la toți ceilalți exportatori chinezi, Comisia a stabilit mai întâi gradul de cooperare. S-a realizat o comparație între totalul cantităților pentru export indicate în răspunsurile la chestionar de către producătorii-exportatori cooperanți și totalul importurilor din China, astfel cum reiese din statisticile de import ale Eurostat.
(49)
Din cauza gradului scăzut de cooperare, și anume 56 %, și având în vedere lipsa de date corespunzătoare cu privire la preț din partea Eurostat, deoarece acestea includeau alte produse cu preț ridicat care nu puteau fi deduse cu precizie, marja de dumping la nivel național s-a calculat prin utilizarea datelor din plângerea actualizată până la PA.
(50)
În acest temei, marja de dumping la nivel național este stabilită provizoriu la 79,2 % din prețul la frontiera Uniunii CIF, înainte de vămuire.
D. PREJUDICIU
1. Definiția industriei din Uniune și producția Uniunii
(51)
Grupurile industriale care au cooperat, Jungbunzlauer (JBL) și Roquette Frères (RF), au reprezentat 100 % din producția Uniunii.
(52)
Ca atare, se consideră că acestea constituie industria Uniunii („IU”) în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(53)
Întrucât IU este formată astfel doar din doi producători, a trebuit ca toate cifrele legate de date sensibile să fie indexate sau prezentate sub formă de gamă din motive de confidențialitate.
2. Consum la nivelul Uniunii
(54)
Consumul Uniunii s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor industriei Uniunii pe piața Uniunii, la care s-au adăugat importurile din Uniune, în conformitate cu statisticile Eurostat. Întrucât aceste date din urmă cuprind nu doar produsul în cauză, dar și anumite produse altele decât gluconatul de sodiu, s-au efectuat ajustări corespunzătoare cifrelor Eurostat în scopul de a estima volumul rezonabil al importurilor de produs în cauză în Uniune.
(55)
Consumul de pe piața Uniunii a crescut cu 12 % între 2005 și 2007. După aceea, consumul a scăzut cu 21 % până la PA, sub nivelurile atinse în 2005. Pe ansamblu, consumul a scăzut cu 8 % în perioada luată în considerare.
Tabelul 1
2005
2006
2007
2008
PA
Consumul Uniunii (în tone) Indice
100
106
112
104
91
Sursă: Volumul importurilor ajustate furnizate de Eurostat și de răspunsurile la chestionare.
3. Importuri din China în Uniune
3.1. Volumul și cota de piață a importurilor
(56)
Volumul importurilor chinezești a crescut în mod semnificativ de la aproximativ 2 300 de tone în 2005 la aproximativ 4 000 de tone în cursul PA, și anume cu 77 %, atingând un vârf de circa 5 300 de tone în 2008. Cota de piață chinezească corespunzătoare s-a dublat aproape de la 12,8 % în 2005 la 24,8 în cursul PA. Se observă că cota de piață a importurilor chinezești a atins 26,8 % în 2008 chiar înainte de PA și a scăzut în cursul PA la 24,8 %.
Tabelul 2
2005
2006
2007
2008
PA
Volumul importurilor chinezești (în tone)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Importuri chinezești (tone) Indice
100
152
227
234
177
Cota de piață chinezească
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Cota de piață chinezească, indice
100
143
203
224
194
Sursă: Volumul importurilor ajustate furnizate de Eurostat.
3.2. Prețul de vânzare unitar
(57)
Prețurile de import medii din China erau de 482 EUR pe tonă în 2005. Acestea au crescut constant până au atins un nivel de 524 EUR pe tonă în 2008 și apoi au scăzut în cursul PA la 502 EUR pe tonă. În ansamblu, în perioada luată în considerare, acestea au crescut cu 4 %.
Tabelul 3
2005
2006
2007
2008
PA
Prețurile importurilor chinezești (în EUR/tone)
482
511
514
524
502
Indice
100
106
107
109
104
Sursă: Volumul importurilor ajustate furnizate de Eurostat.
3.3. Subcotarea prețului
(58)
În sensul analizei subcotării prețurilor, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către IU în ceea ce privește clienții independenți pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate care corespund importurilor în cauză, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește taxele vamale și costurile posterioare importului. Comparația s-a efectuat după deducerea reducerilor și a rabaturilor.
(59)
Pe baza metodologiei menționate anterior, diferența dintre prețurile de mai sus, exprimate ca procentaj din prețurile medii ponderate (la nivel franco fabrică) ale industriei Uniunii, a arătat o marjă de subcotare a prețurilor mergând de la 13 % la 29 %, cu marja superioară atribuită producătorilor-exportatori care nu au cooperat.
4. Situația economică a industriei din Uniune
(60)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a implicat o analiză a tuturor factorilor economici care influențează situația acestei industrii în decursul perioadei examinate.
4.1. Capacitatea de producție, producția și utilizarea capacității
(61)
Capacitatea de producție a crescut cu 4 % în perioada cuprinsă între 2005 și 2007 și a rămas la nivelul respectiv până la sfârșitul perioadei luate în considerare.
(62)
Producția de produs în cauză a crescut între 2005 și 2007, înainte să descrească în perioada de până la PA. În ansamblu, producția a scăzut cu 12 % în cursul perioadei luate în considerare. Producția totală în cursul PA a fost între 30 000 și 40 000 de tone.
(63)
Ca rezultat al scăderii volumului de producție, utilizarea capacităților a scăzut cu 15 % pe parcursul perioadei luate în calcul.
Tabelul 4
2005
2006
2007
2008
PA
Capacitate de producție Indice
100
100
104
104
104
Volum de producție Indice
100
104
105
84
88
Utilizarea capacităților Indice
100
104
101
81
85
Sursă: răspunsuri la chestionar.
4.2. Volumul vânzărilor, cota de piață și prețurile medii unitare din Uniune
(64)
Volumul vânzărilor produsului în cauză de către IU către clienți neafiliați pe piața Uniunii a rămas la niveluri similare din 2005 în 2007 și apoi a scăzut cu 13 puncte procentuale. Pe perioada luată în considerare, scăderea volumului vânzărilor a fost de 21 %.
(65)
Cota de piață a IU a scăzut pe parcursul perioadei luate în considerare, de la 74,9 % în 2005 la 64,7 % în cursul PA.
(66)
Prețurile medii ale vânzărilor către clienți independenți de pe piața Uniunii au scăzut cu 12 % în perioada în cauză. Din 2006 în 2008 prețurile de vânzare medii au rămas la niveluri similare, dar apoi au scăzut cu 9 % în cursul PA.
Tabelul 5
2005
2006
2007
2008
PA
Volum de vânzări Indice
100
104
99
86
79
Cota de piață a IU
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Indice
100
98
89
82
86
Prețuri medii Indice
100
97
97
97
88
Sursă: răspunsuri la chestionar.
4.3. Stocuri
(67)
În perioada luată în calcul, stocurile au scăzut cu 37 %. La sfârșitul PA, nivelul stocurilor era între 1 000 și 5 000 de tone.
Tabelul 6
2005
2006
2007
2008
PA
Stocuri Indice
100
92
120
92
63
Sursă: răspunsuri la chestionar.
4.4. Rentabilitatea, investițiile, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități
(68)
Vânzările IU de produs similar pe piața Uniunii au fost profitabile în cursul perioadei luate în considerare, dar rentabilitatea a scăzut în mod dramatic din 2005 până la PA.
(69)
Deși investițiile au continuat pe parcursul perioadei cuprinse între 2005 și 2007, cu o descreștere în 2006, acestea au scăzut drastic în 2008 și în cursul PA. Pe parcursul perioadei luate în considerare investițiile au scăzut cu 76 %.
(70)
Rata de rentabilitate a investițiilor din producția și vânzările produsului în cauză a fost stabilă din 2005 în 2007, dar a scăzut în 2008 și în cursul PA.
(71)
În ceea ce privește ceilalți indicatori financiari, fluxul de lichidități generat de IU a scăzut cu 51 % pe parcursul perioadei luate în calcul.
Tabelul 7
2005
2006
2007
2008
PA
Rentabilitatea Indice
100
90
86
52
19
Investiții Indice
100
61
140
16
24
Randamentul investițiilor Indice
100
100
100
60
21
Flux de lichidități Indice
100
92
20
106
49
Sursă: răspunsuri la chestionar.
4.5. Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile
(72)
Ocuparea forței de muncă a crescut din 2005 în 2007 și apoi a scăzut în 2008 și în cursul PA. Pe parcursul perioadei luate în considerare, ocuparea forței de muncă a scăzut cu 13 %.
(73)
Salariile au crescut cu 6 % în 2006, dar au revenit la nivelurile din 2005 și apoi au crescut în 2008 și în cursul PA. Pe parcursul perioadei luate în considerare, salariile au crescut cu 10 %.
(74)
Productivitatea pe angajat a rămas stabilă de-a lungul perioadei luate în considerare, crescând cu 1 % din 2005 până la PA.
Tabelul 8
2005
2006
2007
2008
PA
Ocuparea forței de muncă (indice)
100
99
104
85
87
Salarii (indice)
100
94
100
104
110
Productivitate (indice)
100
104
101
99
101
Sursă: răspunsuri la chestionar.
4.6. Creștere
(75)
În timp ce consumul Uniunii a scăzut cu 9 % în cursul perioadei luate în considerare, volumul vânzărilor IU a scăzut cu 21 %. Aceasta a dus la pierderea de către IU în perioada luată în considerare a unei cote de piață de 10 puncte procentuale.
4.7. Mărimea marjei de dumping
(76)
Marjele de dumping pentru China, specificate mai sus la secțiunea despre dumping, sunt semnificative. Date fiind volumele și prețurile importurilor care au făcut obiectul dumpingului, impactul marjelor de dumping nu poate fi considerat neglijabil.
5. Concluzii privind prejudiciul
(77)
Cei mai mulți indicatori de prejudiciu referitori la IU au evoluat negativ în perioada luată în calcul. Indicatorii aflați în relație cu performanța financiară a IU, inclusiv randamentul investițiilor, fluxul de lichidități și profitabilitatea, au evoluat de asemenea negativ în perioada luată în calcul.
(78)
Ancheta a mai arătat că importurile chinezești la prețuri scăzute au determinat o subcotare a prețurilor industriei Uniunii cu până la 29 % în cursul PA. Industria Uniunii a cunoscut o scădere a volumului vânzărilor și o pierdere a cotei de piață.
(79)
Ținând cont de cele de mai sus, s-a concluzionat provizoriu că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Introducere
(80)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia Europeană a examinat dacă importurile de gluconat de sodiu în stare uscată originar din China, care au făcut obiectul dumpingului, au cauzat industriei Uniunii un prejudiciu care poate fi considerat important. În afara importurilor care fac obiectul unui dumping, au mai fost verificați și alți factori cunoscuți, care ar fi putut prejudicia în același timp industria Uniunii, pentru a se evita ca eventualele prejudicii cauzate de acești factori diferiți să fie atribuite importurilor care fac obiectul unui dumping.
2. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(81)
Pe perioada luată în considerare, importurile la preț scăzut, care au făcut obiectul unui dumping, originare din China au crescut în volum cu 77 %, ceea ce a dus la o creștere a cotei din piața Uniunii de 94 % deținute de importurile chinezești în aceeași perioadă. Scăderea importurilor din China între 2008 și PA, inclusiv pierderea cotei de piață nu este considerată semnificativă în comparație cu situația în ansamblu observată pe parcursul perioadei luate în considerare.
(82)
Această creștere a importurilor din China pe parcursul perioadei luate în considerare a coincis cu o tendință de descreștere a majorității indicatorilor de prejudiciu ai IU. Industria Uniunii a suferit o scădere a vânzărilor, atât în ceea ce privește volumul, cât și valoarea acestora, pe piața Uniunii, care a dus la o pierdere de 10 puncte procentuale a cotei de piață pe parcursul perioadei luate în considerare, după cum s-a menționat în considerentul 65 de mai sus. Subcotarea prețului de către importurile chinezești care fac obiectul unui dumping a împiedicat IU să-și mențină nivelurile prețurilor pe piața Uniunii. Aceasta a condus la o descreștere semnificativă a rentabilității sub nivelurile care ar permite efectuarea investițiilor necesare.
(83)
Pe baza celor menționate anterior putem concluziona, momentan, că importurile la preț scăzut din China care au făcut obiectul unui dumping și care au subcotat în mod considerabil prețurile IU în cursul perioadei luate în considerare au avut un rol hotărâtor în prejudiciul suferit de industria Uniunii, care se reflectă în slaba sa situație financiară și deteriorarea altor indicatori de prejudiciu în cursul perioadei luate în considerare, precum și o pierdere a cotei de piață.
3. Efectul altor factori
3.1. Importurile din alte țări terțe
(84)
Importurile din țări terțe care nu au fost implicate în această anchetă au scăzut cu 23 % în perioada luată în considerare, rezultând o pierdere a cotei de piață de 2 puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare. Prețurile acestor importuri au crescut cu 102 % pe durata perioadei luate în considerare.
(85)
Tendințele înregistrate de volumul și prețurile importurilor din alte țări terțe în perioada luată în considerare au fost după cum urmează:
Tabelul 9
Alte țări terțe
2005
2006
2007
2008
PA
Total alte importuri în volum (tone)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Indice
100
71
68
84
77
Prețul mediu al altor importuri (EUR/tonă)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Indice
100
140
143
184
202
Sursă: Datele ajustate transmise de Eurostat.
(86)
Volumul importurilor din alte țări terțe a scăzut cu 23 % în perioada luată în considerare, în timp ce prețul importurilor s-a dublat în cursul aceleiași perioade. Prețurile importurilor din alte țări terțe au fost în mod semnificativ mai mari decât prețurile vânzărilor IU din cursul întregii perioade luate în considerare. Având în vedere cele menționate anterior, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că importurile din alte țări terțe nu au rupt legătura de cauzalitate dintre dumping și prejudiciul important cauzat IU de importurile din China.
3.2. Performanța la export a industriei Uniunii
(87)
În cursul perioadei luate în considerare, vânzările la export de către IU au scăzut cu 10 %, iar prețurile au crescut cu 8 %.
(88)
Având în vedere cele menționate anterior, s-a concluzionat că vânzările la export ale IU către alte țări terțe nu au rupt legătura de cauzalitate dintre importurile din China care fac obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de aceasta.
3.3. Utilizare captivă
(89)
În perioada luată în considerare, utilizarea captivă de către IU a crescut cu 56 %, după cum se arată în tabelul următor:
Tabelul 10
2005
2006
2007
2008
PA
Utilizare captivă Index
100
126
115
148
156
Sursă: răspunsuri la chestionar.
(90)
Cu toate acestea, se observă că IU dispune încă de capacități neutilizate, variind între 10 000 și 20 000 de tone. Aceasta înseamnă că orientarea spre utilizarea captivă poate fi văzută ca o reacție împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din China, întrucât poate fi mult mai profitabilă producția produselor în aval, având în vedere nivelurile scăzute ale prețurilor pentru gluconatul de sodiu. Faptul că sunt disponibile capacități de utilizare considerabile pentru gluconatul de sodiu indică faptul că IU nu caută să orienteze în mod definitiv producția către produsele din aval și că producția de produse din aval poate fi văzută ca o măsură în apărarea importurilor care fac obiectul unui dumping.
(91)
Prin urmare, se concluzionează că această creștere a utilizării captive nu a rupt legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping provenind din China și prejudiciul important suferit de industria Uniunii.
3.4. Evoluția consumului UE
(92)
Se observă că, pe perioada luată în considerare, consumul UE a scăzut cu 9 %, iar aceasta poate fi văzută ca o consecință a recesiunii economice care se resimte în continuare. S-a analizat, prin urmare, dacă scăderea în consum a avut un efect asupra situației prejudiciabile a IU.
(93)
Cu toate acestea, volumul vânzărilor IU a scăzut într-o măsură mult mai mare, și anume cu 21 %, în timp ce importurile chinezești au crescut cu 77 % în cursul aceleiași perioade. În ceea ce privește cota de piață, aceleași tendințe pot fi observate. IU a pierdut aproximativ 10 puncte procentuale din cota de piață chinezească, în timp ce importurile chinezești aproape că s-au dublat, de la 12,8 % în 2005 la 24,9 % în cursul PA.
(94)
Având în vedere cele menționate anterior, s-a concluzionat în mod provizoriu că scăderea în consumul UE nu poate fi considerată în sine drept o cauză pentru a rupe legătura cauzală între importurile din China care fac obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de IU.
4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(95)
Analiza anterioară a demonstrat o creștere substanțială în volum și în cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping, originare din China, în cursul perioadei luate în considerare, împreună cu subcotarea de preț semnificativă. Această creștere a cotei de piață pentru importurile la preț scăzut din China a coincis cu o scădere a cotei de piață pentru industria Uniunii, ceea ce, împreună cu presiunea către scăderea prețurilor, a dus la o deteriorare a situației IU în perioada luată în considerare. Pe de altă parte, examinarea celorlalți factori care ar fi putut să prejudicieze industria Uniunii a dezvăluit că niciunul dintre aceștia nu ar fi putut avea un impact negativ semnificativ.
(96)
Pe baza analizei de mai sus, care a separat și a făcut în mod adecvat distincția între efectele tuturor factorilor cunoscuți care afectează situația industriei Uniunii și efectul prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează în mod provizoriu că importurile din China au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
F. INTERESUL UNIUNII
1. Observație preliminară
(97)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia Europeană a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase pentru a se ajunge la concluzia că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri în acest caz special. Determinarea interesului Uniunii se bazează pe o evaluare a tuturor intereselor implicate, adică cele ale industriei Uniunii, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului în cauză.
2. Industria Uniunii
2.1. Efecte ale instituirii sau nu de măsuri asupra industriei Uniunii
(98)
După cum s-a explicat mai sus, din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping, a apărut un prejudiciu sub forma unei scăderi semnificative a volumului vânzărilor și a prețurilor, ceea ce, mai departe, a dus la o deteriorare a situației IU. Urmare a impunerii unor taxe antidumping, volumul și prețurile gluconatului de sodiu în stare uscată, vândut de industria Uniunii, sunt de așteptat să crească și aceasta va permite industriei comunitare să atingă un nivel acceptabil de profitabilitate.
(99)
Se consideră că instituirea măsurilor ar restabili concurența loială pe piață. Ar trebui remarcat faptul că tendința de scădere a rentabilității din industria Uniunii apare din cauza dificultății acesteia de a concura cu importurile la prețuri reduse, care fac obiectul unui dumping, originare din China. Impunerea măsurilor antidumping este în măsură să plaseze industria Uniunii în poziția de a recâștiga măcar o parte din cota de piață pierdută, cu impact pozitiv, în consecință, asupra profitabilității.
(100)
În absența unor măsuri, este probabil ca situația industriei Uniunii să continue să se deterioreze. Efectul de depreciere a prețurilor provocat de importurile care fac obiectul dumpingului riscă să continue să zădărnicească toate eforturile depuse de industria Uniunii, în special pentru restabilirea unui nivel suficient de rentabilitate. Dacă nu se iau măsuri, industria Uniunii riscă să nu mai fie prezentă pe termen lung.
(101)
În concluzie, se preconizează că măsurile vor permite industriei Uniunii să se redreseze în urma dumpingului prejudiciabil stabilit în cursul anchetei.
3. Importatori/comercianți
(102)
S-au trimis chestionare unui număr de cinci importatori. Niciunul dintre aceștia nu a cooperat la anchetă.
(103)
În această situație, s-a concluzionat în mod provizoriu că, dacă măsurile antidumping vor avea un efect asupra importatorilor/comercianților, este foarte probabil că acesta va fi unul nesemnificativ.
4. Utilizatorii
(104)
S-au trimis chestionare unui număr de 23 de utilizatori. Cu toate acestea, doar patru utilizatori au cooperat la anchetă, dintre care doar trei utilizau și importau direct produsul în cauză din China. Importurile directe ale celor trei utilizatori cooperanți menționați au reprezentat 10 % din importurile totale de gluconat de sodiu în stare uscată din China în cursul PA. Cel de-al patru utilizator cooperant nu utiliza produsul în cauză importat din China.
(105)
Acești patru utilizatori, cu sediul în Germania, Franța și Regatul Unit, sunt activi în industria chimică, producând o largă varietate de produse, unele utilizând gluconat de sodiu ca materie primă. În medie, gluconatul de sodiu nu reprezintă o parte semnificativă a costului de producție. În general, efectul maxim al taxei antidumping propuse, presupunând că creșterile de prețuri nu pot fi transferate clientului final, a fost estimat a fi foarte scăzut. Trebuie remarcat, de asemenea, faptul că cifra de afaceri a acestor societăți pentru produsele care utilizează gluconat de sodiu reprezenta mai puțin decât 5 % din cifra de afaceri totală.
(106)
Având în vedere cele menționate mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că, pe baza informației avute la dispoziție, este foarte probabil ca măsurile antidumping să aibă o influență nesemnificativă asupra utilizatorilor, poate chiar nici una.
5. Concluzie privind interesul Uniunii
(107)
Având în vedere cele menționate anterior, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că nu există motive convingătoare împotriva impunerii de taxe antidumping în cazul de față.
G. MĂSURILE ANTIDUMPING PROVIZORII
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(108)
Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei Uniunii de importurile care fac obiectul unui dumping.
(109)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria Uniunii.
(110)
Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei Uniunii să-și acopere costurile de producție și să realizeze profitul înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzarea produsului similar în Uniune. Marja de profit înainte de impozitare pretinsă în plângere a fost considerată rezonabilă și a fost utilizată în acest sens.
(111)
Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria Uniunii. Acest preț neprejudiciabil a fost obținut adăugând marja de profit menționată anterior la costul de producție.
(112)
Majorarea necesară a prețului a fost atunci determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat ajustat, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, cu prețul neprejudiciabil mediu ponderat al produsului similar vândut de industria Uniunii pe piața Uniunii. Orice diferență rezultată în urma acestei comparații a fost exprimată ca procentaj din valoarea totală CIF la import.
(113)
În ceea ce privește calcularea nivelului de eliminare a prejudiciului la scară națională pentru toți ceilalți producători-exportatori din China, ar trebui reamintit faptul că gradul de cooperare a fost scăzut. Prin urmare, marja de dumping la nivel național s-a calculat prin utilizarea datelor din plângerea actualizată până la PA.
2. Măsuri provizorii
(114)
Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii la importurile originare din China, la nivelul marjei celei mai scăzute (de dumping sau de prejudiciu), în conformitate cu regula celei mai reduse taxe.
(115)
Taxele antidumping propuse sunt următoarele:
Societatea
Marja de eliminare a prejudiciului
Marja de dumping
Nivelul taxei antidumping
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Toate celelalte societăți
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate menționate în prezentul regulament s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în timpul anchetei în legătură cu societățile în cauză. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din țara în cauză, fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod expres în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate la societățile menționate în mod expres, nu pot beneficia de aceste niveluri și se supun nivelului taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.
(117)
Orice cerere de aplicare a acestor procente de taxă antidumping pentru societățile individuale (de exemplu, ca urmare a unei schimbări de denumire a persoanei juridice sau ca urmare a stabilirii unor noi entități de producție și vânzări) trebuie să fie adresată imediat Comisiei (3), împreună cu toate informațiile aferente, în special orice modificări ale domeniului de activitate al societății legat de producție, vânzări interne și la export asociate cu, de exemplu, schimbarea de denumire sau schimbarea entităților de vânzare și producție. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei antidumping.
(118)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.
3. Monitorizarea specială
(119)
Pentru a minimaliza riscurile de eludare datorate diferenței mari dintre nivelurile taxelor, se consideră, în cazul de față, că sunt necesare măsuri speciale pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale includ:
(120)
Punerea la dispoziția autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care trebuie să fie conformă cu cerințele prevăzute în anexa la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o asemenea factură vor fi supuse taxelor antidumping reziduale, aplicabile pentru toți ceilalți exportatori.
(121)
În cazul în care exporturile societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei mai scăzute cresc semnificativ în volum după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare în configurația schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de circumstanțe și numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, poate fi inițiată o anchetă privind eludarea. Ancheta poate să examineze, inter alia, necesitatea eliminării cuantumurilor taxelor individuale și, în consecință, instituirea unei taxe la nivel național.
H. DISPOZIȚIE FINALĂ
(122)
În interesul unei bune administrări, trebuie să se stabilească un termen pentru a permite părților care și-au manifestat interesul în termenul menționat în avizul de inițiere să își facă cunoscute, în scris, punctele de vedere și să solicite o audiere. În plus, trebuie menționat că hotărârile privind impunerea de taxe antidumping făcute în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul unei taxe definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping provizorie privind importurile de gluconat de sodiu în stare uscată având numărul CUS (Customs Union and Statistics) 0023277-9 și numărul de înregistrare CAS (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, încadrat în prezent la codul NC ex 2918 16 00 (cod Taric 2918160010) și originar din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei antidumping aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele prezentate la alineatul (1) și fabricate de societățile enumerate mai jos se fixează după cum urmează:
Societatea
Taxa
Coduri adiționale TARIC
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
A973
Toate celelalte societăți
53,4 %
A999
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea, la autoritățile vamale ale statelor membre, a unei facturi comerciale valabile, care corespunde cerințelor stabilite în anexă. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil pentru toate celelalte societăți.
(4) Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
(5) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 3 mai 2010.