РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 964/2010 НА СЪВЕТА
от 25 октомври 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои видове колела от алуминий за превозни средства с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9 и член 14, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕС) № 404/2010 (2) (наричан по-нататък „регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове колела от алуминий с произход от Китайската народна република (наричана по-нататък „КНР“).
(2)
Процедурата беше открита след депозиране на жалба на 30 юни 2009 г. от Европейската асоциация на производителите на колела (EUWA) (наричана по-нататък „жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват основен дял - в настоящия случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои видове колела от алуминий. В жалбата се съдържаше доказателствен материал за дъмпинг на посочения продукт и за произтичащата от това съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на процедура.
2. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(3)
След разгласяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше взето решението за налагане на временни мерки (наричано по-нататък „разгласяването за временните мерки“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно предварителните констатации. Страните, които поискаха, получиха възможност да бъдат изслушани.
(4)
Комисията продължи да търси информацията, която счете за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации.
(5)
Припомня се, както е посочено в съображение (18) от регламента за временните мерки, че разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите от значение за оценката на вредата обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на разследвания период (наричан по-нататък „разглежданият период“).
(6)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, определящи намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове колела от алуминий с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени чрез временното мито. Беше им дадено също така време, през което да могат да изложат становищата си след настоящото разгласяване.
(7)
Устно и писмено представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание по целесъобразност.
2.1. Обхват на разследването. Включване на вноса от Турция
(8)
Една от страните, представяща интересите на производителите износители, заяви, че вносът на разглеждания продукт от Турция следва да бъде включен в обхвата на настоящото разследване.
(9)
По отношение на невключването в жалбата на вноса с произход от Турция следва да бъде отбелязано, че на етапа на образуване на процедурата липсваха достатъчно данни за осъществяван от тази държава дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, които да обосноват образуването на антидъмпингова процедура спрямо този внос.
(10)
Точно обратното - жалбоподателите представиха информация, че вносът на разглеждания продукт от Турция се е осъществявал на недъмпингови цени (вж. неповерителната версия на жалбата, стр. 13, точка 5 и приложение 5.1.а).
3. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(11)
След налагането на временни мерки някои от страните повториха аргументите си относно разликите между колелата, предназначени за сегмента на производителите на оригинално оборудване („ПОО“), и тези в следпродажбения („СП“) сегмент, като изтъкнаха, че продуктите в двата сегмента следва да бъдат разглеждани като два различни вида продукти. Тези страни изразиха твърдението, че колелата от сегмента на ПОО следва да бъдат изключени от обхвата на настоящото разследване, тъй като тези колела и колелата от СП сегмента се произвеждат по различни производствени процеси, имат различни технически и физически характеристики, различни канали за дистрибуция и дори различни приложения.
(12)
Припомня се, че, както е посочено в съображение (21) от регламента за временните мерки, колелата както от сегмента на ПОО, така и от СП сегмента, могат да бъдат произвеждани посредством всички производствени процеси, с всички диаметри и тегла и с всички видове довършителна обработка. Колелата от сегмента на ПОО и от СП сегмента имат едни и същи физически и технически характеристики и са взаимозаменяеми.
(13)
Някои страни заявиха, че крайните потребители на колелата от сегмента на ПОО и СП сегмента са различни: за сегмента на ПОО това са производителите на автомобили, а за СП сегмента са притежателите на автомобили. Това разбиране е погрешно. Въпреки че колелата от сегмента на ПОО действително се закупуват от производители на автомобили, употребата на тези колела, както и на колелата от СП сегмента е една и съща: монтиране на автомобили и подобни превозни средства. Следователно те имат един и същ краен потребител - водачите на превозни средства.
(14)
Най-често представяният аргумент е, че изискванията за колелата от сегмента на ПОО се различават от тези за колелата от СП сегмента. Според този аргумент не следва да бъдат налагани мерки по отношение на колелата от сегмента на ПОО, защото те не са взаимозаменяеми с тези от СП сегмента (купуват се за посрещане на нуждите на различни продуктови пазари и се различават по отношение на проектирането, изискванията за качеството, инвестициите, производствения процес, цените и пазарния дял на вноса).
(15)
Според друг аргумент колелата от сегмента на ПОО се произвеждат по спецификациите на производителите на автомобили, докато колелата от СП сегмента се проектират и произвеждат по избрани от производителя на колелата спецификации, без да бъдат отчитани изискванията на конкретен модел автомобили. Въпреки че колелата от СП сегмента формално не се произвеждат по предоставени от производителите на автомобили спецификации, те са предназначени за монтиране на различни модели автомобили. В действителност те, в крайна сметка, ще бъдат монтирани точно на същите модели автомобили, за които колелата от сегмента на ПОО първоначално са били произведени. Фактът, че спецификациите имат различни източници, не може сам по себе си да бъде считан за доказателство за наличието на различия по отношение на физическите и техническите характеристики.
(16)
Беше получена допълнителна информация от производителите от Съюза и от производителите на автомобили. Тя потвърди, че се използват едни и също производствени процеси (отливане, спининговане, валцуване, коване, сглобяване на колела от две или три части) както за колелата от сегмента на ПОО, така и за тези от СП сегмента. И двата вида колела се произвеждат с всякакво тегло и във всички диаметри. Действително, използването на определени видове довършителна и топлинна обработка се прилагат както за колелата от сегмента на ПОО, така и за тези от СП сегмента.
(17)
Някои страни заявиха, че техническите различия между колелата от сегмента на ПОО и тези от СП сегмента се отразяват във факта, че при колелата от сегмента на ПОО се използва първичен алуминий, докато при производството на колелата от СП сегмента алуминият често се получава от скрап. Комисията анализира внимателно тези коментари. Беше получена и допълнителна информация от производители на автомобили и производители от ЕС. По-специално производителите от ЕС, които произвеждат както колела от сегмента на ПОО, така и такива от СП сегмента, потвърдиха, че при производството и на двата вида колела се използва както първичен алуминий, така и получен от скрап алуминий, въпреки че делът на последния е малък. Събрана при разследването допълнителна информация потвърди, че основният критерий за определяне на вида и качеството на използвания алуминий е процентът на силиция (7 % или 11 %). И двата вида сплави се използват както за колелата от сегмента на ПОО, така и за тези от СП сегмента.
(18)
Различията при изискванията по отношение на изпитванията сами по себе си също не дават основание да се заключи, че колелата от сегмента на ПОО и тези от СП сегмента са два различни продукта. Трябва да бъде отбелязано, че не съществува единен набор от изисквания по отношение на колелата от алуминий. Стандартите за различните производители и в различните държави са различни. В крайна сметка е невъзможно да се установи ясен критерий за разграничаване между колелата от сегмента на ПОО и тези от СП сегмента въз основа на стандарти или изисквания. Според информацията в досието както колелата от сегмента на ПОО, така и тези от СП сегмента се подлагат на редица изпитвания (рентгенова дефектоскопия, химически изпитвания, изпитвания за пропускливост, якостни изпитвания, изпитвания за устойчивост на корозия, изпитвания за балансиране на колелата, изпитвания на удар, изпитвания на радиална устойчивост, изпитвания на огъване, изпитвания в парите от разтвор на натриев хлорид, ускорен метод за корозионно изпитване в парите от разтвор на NaCl + Cu(CH3COO)2 (изпитване CASS)). Освен това изглежда, че различията по отношение на изпитванията, както и тези по отношение на стандартите показват по-скоро наличието на различия между отделните държави-членки, отколкото между колелата от сегмента на ПОО и тези от СП сегмента като два различни продукта.
(19)
Според информацията в досието наложените от автомобилната промишленост изисквания за качеството водят до високостандартизиран продукт, който всички световни производители лесно обменят помежду си. В СП сегмента потребителите също могат да определят изисквания за качеството, а колелата от този сегмент трябва също да отговарят на международните и националните изисквания. Вследствие на това по отношение на някои видове колела и от двата сегмента могат да са в сила по-стриктни изисквания или спецификации, което означава, че някои видове колела от СП сегмента могат да отговарят на по-стриктни стандарти от колелата от сегмента на ПОО.
(20)
Това, че колелата от СП сегмента обикновено не се монтират на нови автомобили и че производителите на автомобили използват колела, произвеждани от избрани производители под търговската марка на първите, е решение за източника на доставка, което не влияе по никакъв начин на заключението относно взаимозаменяемостта на колелата от сегмента на ПОО и тези от СП сегмента. От техническа гледна точка е възможно на нов автомобил да бъдат монтирани колела от СП сегмента, т.е. колела с търговската марка на производител на колела.
(21)
Тези заключения се потвърждават от факта, че производителите на автомобили също купуват и продават колела от следпродажбения сегмент. Някои от тях се продават под търговската марка на производителя на автомобили (доставчик на оригинално оборудване - ДОО), а някои под търговската марка на производителя на колела.
(22)
Много от коментарите се отнасяха до изискванията, наложени от производителите на автомобили на доставчиците на колела (напр. данни за напълно функционираща и сертифицирана по стандартите ISO система за управление на качеството, оценка на качеството, основана на опита от предишни проекти и доставки и извършвана на място оценка на качеството, оценка на риска по конкретни продукти и проекти). Колелата от алуминий за превозни средства обаче имат едни и същи физически, технически и химически характеристики и приложения, независимо от наложените изисквания, които не влияят на посочените характеристики.
(23)
Следва също така да бъде припомнено, че много производители на колела произвеждат и за двата сегмента, като едни и същи производствени линии се използват както за колела от сегмента на ПОО, така и за такива от СП сегмента. Производителите, които осъществяват дейност на единия от сегментите, могат да се включат и на другия сегмент.
(24)
И накрая, някои страни заявиха, че колелата от сегмента на ПОО и тези от СП сегмента следва да бъдат разглеждани като два различни продукта, тъй като попадат в различни митнически подпозиции.
(25)
Настоящата антидъмпингова процедура се отнася до колелата от алуминий за превозни средства (наричани по-нататък „КАПС“), понастоящем класирани в кодове по КН ex 8708 70 10 и ex 8708 70 50. Код по КН 8708 70 10 се отнася до колелата за превозни средства, техните части и принадлежности, предназначени за промишлен монтаж. Това означава, че прилагането на предвидената там по-ниска митническа ставка е в зависимост от така наречения контрол на специфичното предназначение на стоките. Разделянето на два кода по КН е поради различните митнически ставки и има за цел да даде възможност за прилагането на по-ниска ставка за колелата за превозни средства, предназначени за промишлен монтаж. Това обаче не засяга по никакъв начин определението на разглеждания продукт.
(26)
В отговор на коментарите на страните на първо място трябва да бъде отбелязано, че определението на разглеждания продукт в антидъмпингова процедура не се отнася до класирането на продуктите в различни митнически позиции. Поради това разглежданият продукт в дадена антидъмпингова процедура може да обхваща различни кодове по КН. Това всъщност е сравнително обичайно положение.
(27)
На второ място, колелата, попадащи в двата кода по КН, са еднакви. Единствената разлика е в насочването им след вноса по различни канали с оглед на предназначението им.
(28)
На трето място, трябва да бъде отбелязано също, че обемът на вноса по свързания с промишлен монтаж код по КН е по-малък от обема на декларирания от оказалите съдействие производители на автомобили внос за сегмента на ПОО. Това дава основание да се заключи, че колелата от сегмента на ПОО са били митнически оформяни и по двата кода по КН. При положение че поради това производителите на автомобили изглежда, че осъществяват внос и по двата кода по КН, формалното разграничаване въз основа на специфичното предназначение на стоките би било изключително трудно.
(29)
Вследствие на това представените от заинтересованите страни аргументи се отхвърлят и се потвърждават заключенията от регламента за временните мерки. Счита се, че колелата от сегмента на ПОО и тези от СП сегмента представляват един разглеждан продукт.
3.1. Колела за мотоциклети и ремаркета
(30)
Разглежданият продукт при настоящото разследване е „колела от алуминий за автомобилните превозни средства от позиции от 8701 до 8705 от КН, независимо дали са с техните принадлежности и дали са снабдени с гуми, понастоящем класирани в кодове по КН ex 8708 70 10 и ex 8708 70 50 (кодове по ТАРИК 8708701010 и 8708705010)“. Това определение съответства на определението в известието за започване, публикувано на 13 август 2009 г., и в жалбата, по която е образувана процедурата.
(31)
Някои страни отправиха въпроси за това, дали разследването ще обхване също колелата за мотоциклети и ремаркета. Горепосоченото определение изключва по подразбиране колелата от алуминий за мотоциклети от позиция 8711 и за ремаркета от позиция 8716, които по принцип се класират съответно в позиции 8711 и 8716.
(32)
По отношение на колелата за ремаркета по време на разследването беше заявено, че освен посочените в известието за започване на процедурата кодове по КН, друг код, който обхваща inter alia колелата за ремаркета (код по КН 8716 90 90), би могъл да бъде използван за внос в Съюза, с който да се заобикалят наложените на разглеждания продукт мерки (въпреки че изглежда, че на практика този код не се използва понастоящем за тази цел).
(33)
Беше предложено настоящото разследване да обхване и колелата от алуминий, попадащи в код по КН 8716 90 90.
(34)
Службите на Комисията информираха всички засегнати страни посредством бележка в предоставеното за информация на заинтересованите страни досие, с която ги информираха за евентуалното включване на допълнителния код по КН в процедурата.
(35)
Както беше посочено по-горе обаче, колелата от алуминий, които са действително предназначени за ремаркета и поради това попадат в код по КН 8716 90 90, не бяха включени в обхвата на известието за започване. Поради това е възможно някои оператори, които произвеждат и/или търгуват с такива колела, да не са заявили своя интерес в това разследване, тъй като са очаквали, че вносът им не попада в неговия обхват, и по тази причина не са знаели за горепосочената бележка. При тези обстоятелства не е подходящо този вид колела да бъде включен в процедурата. От друга страна, тъй като изглежда, че съществува особено голям риск от заобикаляне на мерките чрез използване на посочения по-горе код по КН, е подходящо да бъде въведен код по ТАРИК, чрез който промените в нивото на вноса на колела по този код да бъдат точно проследявани. Въз основа на член 14, параграф 3 от основния регламент в постановителната част на настоящия регламент е включена разпоредба в този смисъл.
4. ТРЕТИРАНЕ КАТО ДРУЖЕСТВО, РАБОТЕЩО В УСЛОВИЯТА НА ПАЗАРНА ИКОНОМИКА (ТДПИ), ИНДИВИДУАЛНО ТРЕТИРАНЕ (ИТ) И ДЪРЖАВА АНАЛОГ
4.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(36)
Всички включени в представителната извадка производители износители оспориха предварителните констатации, посочени в съображения (26)-(53) от регламента за временните мерки.
(37)
На първо място, трябва да бъде подчертано, че в КНР първичният алуминий формира повече от 50 % от разходите за производство на колела от алуминий. Три от четирите включени в извадката дружества заявиха, че решението за отказ за ТДПИ следва да бъде взето на индивидуална основа и за всяко конкретно дружество поотделно, докато в настоящия случай като заявява, както е посочено в съображения (30)-(37) от регламента за временните мерки, че е налице намеса на държавата в решенията за снабдяване с основната суровина (алуминий), Комисията е отказала ТДПИ общо за цялата държава. Този аргумент не може да бъде приет; в действителност анализът на Комисията е направен индивидуално за всеки включен в извадката производител. Вярно е, че Комисията стигна до едно и също заключение по отношение и на четиримата производители, но това се дължи на факта, че е налице намеса на държавата в процеса на вземане на решения при всеки от тях, както е обяснено в съображения (30)-(37) от регламента за временните мерки. Комисията нямаше да направи същото заключения за което и да е дружество с дейност в КНР, ако то беше доказало, че си набавя почти цялото необходимо количество алуминиева сплав на формираните на Лондонската метална борса (LME) цени по обичайните механизми за всяко дружество от сектора, установено в друга част на света. Ако това беше така, щеше да е възможно на това дружество да бъде предоставено ТДПИ, дори да е установено в КНР, в случай че изпълнява останалите критерии.
(38)
С оглед на изложеното по-горе, заключенията, направени в посочените съображения и в съображение (48) от регламента за временните мерки, се потвърждават.
(39)
Що се отнася до намесата на държавата при вземането на други бизнес решения, нито една от трите групи, посочени в съображение (38) от регламента за временните мерки, не представи допълнителни данни, въз основа на които да бъдат направени други заключения. По-специално беше представен аргументът, че в решението на Общия съд по делото „Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group Co. Ltd срещу Съвет на Европейския съюз“ (3) се заявява, че „понятието „значителна намеса на държавата“ не може да се приравнява на всяка форма на влияние върху дейността на дадено предприятие или на всяка форма на участие в процеса по взимане на решения, а трябва да се разглежда като действие на публичните власти, което може да доведе до несъвместимост на решенията на предприятието с условията на пазарна икономика“. Като се позовават на това решение, износителите заявяват, че европейските институции следва да го прилагат и да направят подробен анализ на това, дали предприетите от публичната власт действия при управлението на дружеството са несъвместими с условията на пазарна икономика. В това отношение следва да бъде изтъкнато, че посоченото решение е понастоящем предмет на обжалване. Поради това посоченото решение на Общия съд ще породи действие само от датата на решението по обжалването. Следователно институциите имат основание да поддържат аргумента, че установената в настоящия случай намеса на държавата е достатъчна, за да се заключи, че критерий 1 не е изпълнен. С оглед на изложеното по-горе, заключенията в съображение (38) от регламента за временните мерки се потвърждават.
(40)
Нито една от двете групи, които съгласно направените на предварителния етап заключения не изпълняваха изискванията на критерий 2, не оспориха тези предварителни заключения. Поради това се потвърждава, както е посочено в съображения (39) и (49) от регламента за временните мерки, че счетоводната документация на две от включените в извадката групи не е изготвена и одитирана в съответствие с международните счетоводни стандарти.
(41)
Baoding Lizhong group заяви, че член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент съдържа изричното изискване изкривяванията да са причинени от предишната система на непазарна икономика; групата заяви, че тъй като, както твърди, винаги е осъществявала дейност като група с частен капитал, изкривяванията не могат да са резултат от „предишна“ система на непазарна икономика, понеже групата никога не е осъществявала дейност като държавни дружества. Този аргумент не може да бъде приет. Както беше установено в настоящия случай, производствените разходи и финансовото положение на дружествата могат да са обект на значителни изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика, без значение дали дадено дружество е осъществявало дейност като държавно дружество.
(42)
Освен това Baoding Lizhong group, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd и CITIC Dicastal повториха аргументите, които вече бяха представени преди приемането на регламента за временните мерки, и настояха на това, че получените от дружествата предимства не са значителни. Както беше обяснено в съображение (50) от регламента за временните мерки обаче, при разследването беше установено, че изкривяванията по отношение на финансовото положение на групата са били значителни.
(43)
Освен това YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd представи аргумента, че предоставените на чуждестранните дружества освобождавания от данъци не представляват специфична субсидия и в съответствие със съдебната практика на СТО в областта на изравнителните мерки тежестта на доказването на специфичността пада върху разследващите органи (4). В становището си YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd. се позова също на член 4, параграф 5 от основния регламент (5) относно защитата срещу субсидиран внос, който гласи, че „всяко констатиране на специфичност (…) се обосновава ясно с помощта на преки доказателства“. Дружеството споменава също така член 4, параграф 2, буква б) от основния регламент относно защитата срещу субсидиран внос (обективни критерии или условия за правото на получаване на субсидията, даващи основание да се счита, че не е налице специфичност) и член 10 от Споразумението относно субсидиите и изравнителните мерки, в който се дава определение на изравнителното мито като „мито, налагано за целите на компенсиране на каквато и да било субсидия, предоставена пряко или косвено за изработване, производство или износ на каквато и да било стока“. И накрая, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd заяви, че „ако службите на Комисията желаят да неутрализират ефекта на предоставени от китайското правителство субсидии, нормалният ред да сторят това е чрез разследване на субсидиране“.
(44)
По отношение на тази интерпретация на антидъмпинговото законодателство трябва да бъде отбелязано, че тя не е правилна, тъй като критериите от основния регламент относно защитата срещу субсидиран внос не могат да бъдат прилагани в контекста на анализ за ТДПИ. В основния антидъмпингов регламент е предвидено да бъде проверено дали производствените разходи и финансовото положение на дружествата не са обект на значителни изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика, и както е посочено по-горе, действия, които предполагат участието на държавата при формирането на бизнес средата чрез типични за непазарната икономика мерки, следва да бъдат считани за намеса на държавата, пренесена от предишната система на непазарна икономика.
(45)
С оглед на изложеното по-горе заключенията в съображения (40)-(44) и (50)-(52) от регламента за временните мерки се потвърждават.
(46)
Износителите отново повториха твърдението си, на което се обръща внимание в съображения (46) и (47) от регламента за временните мерки, че съгласно член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент определянето дали производителите отговарят на критериите за предоставяне на ТДПИ трябва да се извърши в рамките на три месеца от откриването на разследването, докато в настоящия случай това определяне е извършено след посочения тримесечен срок. В подкрепа на аргумента си износителите цитираха решението на Общия съд по делото T-299/05 (6). По-специално износителите заявиха, че към момента на разгласяването относно ТДПИ Комисията е била получила всички отговори на изпратените на износителите антидъмпингови въпросници, както и отговорите на въпросниците, изпратени на установените в държавата аналог дружества, поради което, разполагайки със съдържащите се в тези въпросници данни, службите на Комисията са имали всичката необходима информация за изчисляване на дъмпинговия марж по обичайната методология и по методологията за държавата аналог. Оттук износителите правят заключението, че при посочените обстоятелства Комисията е имала възможност да знае какво ще е въздействието на решението ѝ относно ТДПИ по отношение на изчислението на дъмпинговия марж. С оглед на изложеното по-горе износителите не изключват възможността решението относно ТДПИ да е било взето въз основа на въздействието върху дъмпинга.
(47)
Този аргумент не може да бъде приет. На първо място, противно на заявеното, към момента на разгласяването относно ТДПИ Комисията не е разполагала с всичката необходима информация за изчислението на дъмпинговия марж. Обстоятелствата по настоящия случай действително са такива, че информацията, съдържаща се в отговорите на антидъмпинговите въпросници и във въпросниците, изпратени на установените в държавата аналог дружества, не е била нито пълна, нито вярна, поради което в дадения момент Комисията не е имала възможност да изчисли дъмпинговите маржове. На практика трябваше да бъдат извършени проверки на място, за да бъдат събрани данни и информация, необходими за точното изчисление на дъмпинговите маржове. Посочените проверки започнаха повече от две седмици след разгласяването относно ТДПИ. Поради това при положение че Комисията не е разполагала с получените при посещенията на място данни, за нея е било фактически невъзможно да направи изчисления на дъмпинга преди разгласяването относно ТДПИ и да вземе решение относно ТДПИ въз основа на въздействието върху дъмпинга.
(48)
На второ място, износителите не представиха никакви данни в доказателство на това, че решението относно ТДПИ би било различно, ако е било взето в рамките на тримесечния период.
4.2. Заключение
(49)
Констатацията, че на всички поискали ТДПИ дружества следва да им бъде отказано такова, както е посочено в съображение (53) от регламента за временните мерки, се потвърждава.
4.3. Индивидуално третиране (ИТ)
(50)
И двете включени в извадката групи, на които временно беше отказано ИТ поради намеса на държавата, която според констатациите даваше възможност за заобикаляне на мерките, в случай че за отделни износители се определят различни ставки, оспориха предварителните констатации, изложени в съображение (55) от регламента за временните мерки. Baoding Lizhong заяви, че няма намеса на държавата, както и това, че съобразно формулировката на член 9, параграф 5, букви в) и д), за да бъде отказано ИТ, не е достатъчно да има известна намеса на държавата, и че изричната формулировка на член 9, параграф 5 позволява предоставянето на ИТ дори при известна намеса на държавата, при условие че все пак е налице достатъчна независимост от държавата и че намесата на държавата не е такава, че да позволява заобикаляне на мерките. Такъв би бил случаят само ако държавните служители са заемали повечето от ключовите позиции и са можели да влияят на ежедневните бизнес решения.
(51)
Втората група заяви, че по-голямата част от акциите ѝ принадлежат на частни лица и че риск от заобикаляне на мерките не съществува, поради това че групата извършва доставки изключително за производители на автомобили от сегмента на ПОО и в договора с даден производител на автомобили за всеки модел колела се посочва изрично производствената единица, която трябва да бъде одитирана преди подписването на договора, както и в периода на прилагане на договора.
(52)
Във връзка с твърдението на Baoding Lizhong беше направена повторна оценка на риска от заобикаляне на мерките. Намесата на държавата действително не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките. На Baoding Lizhong съответно може да бъде предоставено ИТ.
(53)
Що се отнася до CITIC Dicastal, дружеството е държавна собственост и се контролира пряко от държавата (по-голямата част от акциите му принадлежат на държавата). Намесата на държавата е такава, че позволява заобикаляне на мерките, в случай че за него бъде определена различна ставка на митото. С други думи, продукцията на други държавно контролирани дружества би могла да бъде пренасочена към CITIC Dicastal. По отношение на другия представен от CITIC Dicastal аргумент, фактът, че извършва доставки изключително за производители на автомобили от сегмента на ПОО, не означава, че в бъдеще няма да извършва доставки и за други клиенти. Поради това може да се заключи, че на CITIC Dicastal следва да бъде отказано ИТ.
4.4. Държава аналог
(54)
Някои заинтересовани страни оспориха избора на Турция за държава аналог. Техните аргументи не могат да бъдат приети: на първо място, защото коментарите бяха получени много след изтичането на законоустановения срок за предоставяне на коментари по избора на държава аналог (срокът изтече на 24 август 2009 г.), и на втори място, защото не могат да бъдат взети предвид от гледна точка на тяхната същественост.
(55)
Аргументите могат да бъдат обобщени, както следва:
1.
Едно от оказалите съдействие дружества в Турция (Hayes Lemmerz) е свързано с производител от ЕС, като и двете оказали съдействие дружества са членове на EUWA (представляващата европейските производители асоциация, която е подала жалбата). Този аргумент не може да бъде приет. Всъщност това, че едно от дружествата в държавата аналог е свързано с дружество от ЕС и че и двете дружества са членове на същата асоциация, в която членуват жалбоподателите, не може да бъде счетено за съществен критерий за изключването на Турция като държава аналог, при положение че критериите, които трябва да бъдат взети предвид при анализиране на това, доколко дадена държава е подходяща за държава аналог, трябва да се основават изключително на факти като степента на конкуренцията на вътрешния пазар в държавата аналог и липсата на значителни разлики по отношение на производствения процес между производителите в държавата аналог и износителя от държавата с непазарна икономика.
2.
Беше заявено също, че производственият процес в Китай не е сравним с този в Турция, защото китайските дружества имат достъп до по-евтини суровини. Това твърдение не може да бъде взето предвид. От една страна, достъпът до по-евтин алуминий се дължи на изкривяване на цените, причинено от намесата на държавата. Както беше обяснено по-горе, КНР е в уникално положение в световен мащаб, разполагайки с достъп до възможно най-ниските цени на суровините, като никоя друга държава не е в подобно положение. От друга страна, при разследването беше показано, че производственият процес е на практика един и същ в Китай и в Турция.
3.
И накрая, беше заявено, че конкуренцията на вътрешния пазар е недостатъчна, тъй като производството на този пазар е предназначено най-вече за износ и са налице пречки пред вноса от държави извън ЕС. Тези твърдения не могат да бъдат взети предвид. Пазарът на ЕС действително е повече от шест пъти по-голям от този на Турция и достъпът до него е свободен; поради това е нормално Турция да насочва значителна част от продукцията си към ЕС. Освен това конкуренцията на вътрешния пазар в Турция е достатъчна, тъй като съществуват поне пет национални производители и няма пречки пред вноса от ЕС.
(56)
С оглед на изложеното по-горе, временното заключение, че Турция е подходящ и разумен избор на държава аналог, както е посочено в съображение (63) от регламента за временните мерки, се потвърждава.
4.5. Дъмпинг
4.5.1. Изчисляване
(57)
Двама производители износители оспориха предварителните констатации, посочени в съображения (57)-(77) от регламента за временните мерки. Бе заявено, че съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент относно антидъмпинговите мерки изчисляването на дъмпинга следва да се базира на „всички сделки за износ за Общността“; с други думи те смятат, че 100 % от сделките следва да бъдат взети предвид при изчисляването на дъмпинговите маржове. Бе изтъкнато също, че сделките на най-високи цени, по-специално за едно от разследваните дружества, не са взети предвид при изчисляването на дъмпинговите маржове.
(58)
Във връзка с аргумента по отношение на броя на сделките, които трябва да бъдат взети предвид, трябва да се отбележи, че в член 2, параграф 11 от основния регламент относно антидъмпинговите мерки се установява, че изчисляването на дъмпинга следва да се базира на „всички сделки за износ за Общността“, но че това следва да става „съгласно съответните разпоредби, регулиращи обективното сравнение“. Това означава, че ако не е възможно да се постигне разумно съвпадение за 100 % от продуктите, няма да е възможно да се вземат под внимание 100 % от сделките за износ. Това се смята за разумно, при условие че изчисляването се базира на достатъчно голям процент от общия брой на сделките за износ. В настоящия случай около 85 % от сделките бяха взети под внимание.
(59)
По отношение на твърдението, че сделките на най-високи цени не са взети под внимание, бе направено ново изчисляване на дъмпинга, за да бъдат взети предвид и те. Допълнително бяха добавени видове на продукта към използваните за изчисляването, направено на предварителния етап. Това позволи в изчисляването да се включат колкото се може повече сделки, като по този начин се осигури също така, че среднопретеглената единична цена на всички сделки за износ за дружество износител е колкото се може по-близо до среднопретеглената единична цена на сделките за износ (на това дружество), която е използвана за изчисляването на дъмпинговия марж. По този начин бе отчетена стойността на всички сделки за износ, дори на тези с най-високи цени. Нормалните стойности за тези допълнителни видове на продукта бяха изчислени според методологията, обяснена в съображение (70) от регламента за временните мерки. При това ново изчисляване дъмпинговите маржове се оказаха по-малки, най-вече за YHI.
(60)
Следваната методология за определянето на нормалната стойност, на експортната цена и на сравнението е еднаква с описаната в съображения (64)-(75) от регламента за временните мерки. Единствените промени за новите изчислявания засягат повишаването на броя на сделките, взети под внимание, и мотива, че средната цена на сделките за износ, използвана за изчисляването на дъмпинга за което и да било дружество, не следва да се различава значително от средната експортна цена на всички сделки на това дружество.
(61)
Бе заявено, че в анализа на Комисията не е взето предвид развитието при валутния курс, най-вече повишаването на цената на американския долар спрямо еврото и цената на първичния алуминий и на международния транспорт. Това твърдение не е обосновано, тъй като службите на Комисията, следвайки установената си практика, са включили всички видове променливи разходи в анализа си на пазара и на разглеждания продукт по време на РП.
(62)
Китайският производител YHI заяви, че изчислението на корекциите, получено при индивидуалното изчисляване на неговия дъмпинг, е неправилно. Комисията прие това твърдение и извърши ново изчисление, което даде като резултат за размера на дъмпинговия марж 23,81 %, т.е. с 2,14 % по-малко от получения преди това резултат.
4.5.2. Окончателни дъмпингови маржове
Дружество
Окончателен дъмпингов марж
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
23,81 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
60,29 %
Baoding Lizhong
67,66 %
Други оказващи съдействие дружества
44,23 %
Всички останали дружества
67,66 %
5. ВРЕДА
(63)
Комисията получи коментарите по предварителните констатации по отношение на вредата. Някои от тези коментари бяха повторение на коментарите, на които вече беше обърнато внимание в регламента за временните мерки.
(64)
Аргументите, на които вече беше обърнато внимание в регламента за временните мерки, не са повторени в настоящия регламент.
5.1. Внос от КНР
(65)
Страните твърдят, че методологията за изчисляване на вноса не е била обяснена в достатъчна степен. Тази критика обаче остана необоснована.
(66)
Припомня се, че на предварителния етап методологията се основава на жалба, но сравнена с другите източници (данни, предоставени от оказващите съдействие производители, ползватели, износители). Предвид коментарите на страните тези данни бяха анализирани още веднъж и в настоящото се потвърждават предварителните заключения.
(67)
Припомня се, че в досието, предоставено за информация на заинтересованите страни в деня на публикуването на регламента за временните мерки, бяха включени три бележки, които съдържат подробна информация за методите за изчисляване на продукцията, вноса и продажбите.
(68)
Тъй като кодовете по КН, обхванати от настоящото разследване, съдържат и други продукти, различни от разглеждания продукт, повечето от коментарите засягаха методологията, използвана от Комисията за изключване на продукта, който не се разглежда, от отчетените обеми.
(69)
Код 8708 70 50 по КН обхваща колела от алуминий; техните части и принадлежности, от алуминий. От Comext без допълнителни корекции на този етап бяха извадени съответните данни в тонове, като бе направено предположението, както всъщност бе отбелязано още в жалбата, че частите и принадлежностите са с по-малка значимост.
(70)
Код 8708 70 10 по КН обхваща inter alia колела от алуминий; техните части и принадлежности, от алуминий. И в този случай съответните данни, извадени от Comext в тонове, бяха надлежно коригирани в съответствие с методологията, описана в жалбата.
(71)
Коментарите, предоставени от страните, съдържаха доста критика към този подход, но в същото време не предлагаха по-подходяща или надеждна алтернатива. Критическите бележки бяха свързани основно с факта, че тъй като не знаят кой точно метод Комисията възнамерява да прилага, страните не можеха да предоставят коментари. Припомня се, че неповерителната версия на жалбата, в която подробно се излага методологията за изключването, беше на разположение в неповерителната версия на документацията от момента на откриването на процедурата. Комисията направи проверка, сравнявайки с няколко източника предоставените в жалбата данни, и не успя да установи нищо, което би могло да постави под съмнение разумните доводи при подбора на метода. Освен това, предвид факта, че страните не са предложили алтернативен метод на изключване, коментарите им бяха счетени за необосновани.
(72)
Втора група от коментари бе свързана с метода на преобразуване на обемите, които първоначално бяха изразени в тонове, в единици за двата кода по КН. И тук Комисията следваше метода, предложен в жалбата и впоследствие подкрепен от отговорите във въпросника на китайските износители. Според тази методология средното тегло за единица, внесена от Китай, е около 9 кг за колело. Теглото за единица продукт, внесен от други трети държави, е оценено на около 10 кг за единица в съответствие с жалбата, но проверено в няколко налични източника на информация, получени от различни страни по време на настоящото разследване.
(73)
В предоставената след предварителния етап информация страните заявиха, че не 9 кг, а 10 кг следва да се използва като средно тегло, тъй като това е средното тегло на внесените колела от сегмента на ПОО. Както е уточнено в регламента за временните мерки, средното тегло от 9 кг се базира на данните, предоставени от включените в извадката производители износители. Следователно се прави заключението, че това е най-разумният метод на преобразуване, който отразява средното тегло на китайския внос. Във всеки случай преобразуване, базирано на 10 кг за колела от сегмента на ПОО, показа, че няма да има отражение върху окончателните констатации.
(74)
Следователно заключенията, изложени в съображения (86)-(88) от регламента за временните мерки, се потвърждават.
5.1.1. Обем и цени на вноса от КНР
(75)
Заключенията, направени от, inter alia, данните на Евростат, отчетени в съображения (86) и (89) от регламента за временните мерки, бяха потвърдени от отговорите във въпросника на производителите износители. Предвид че данните идват от различни източници, нормално е тенденциите леко да се различават в зависимост от сегмента и дружеството. Във всеки случай те потвърдиха ниските нива на цените, което в комбинация с високата степен на подбиване и рязкото увеличаване на обемите на вноса от КНР подчертава точността на цялостното заключение в този случай.
(76)
Данните и тенденциите също така бяха проверени и за сегмента на ПОО и СП сегмента, взети поотделно. В регламента за временните мерки в съображение (89) погрешно се твърди, че цените за периода 2006 г.-2008 г. трябва да се базират на данни на Евростат, тъй като въпросниците на износителите не предоставят необходимите данни. Твърдението би трябвало да се отнася до разделението на сделките от сегмента на ПОО и СП сегмента. Такова разделение може да бъде направено само въз основата на изброяване от износителите на сделките една по една.
(77)
Що се отнася до единичните цени в СП сегмента данните показват наличие на повече или по-малко наличие на относителна стабилност с леко завишение към края на периода. Те варират от 25 до 34 EUR през 2006 г., от 24 до 32 EUR през 2007 г., от 25 до 29 EUR през 2008 г. и от 26 до 36 EUR през РП. От съображения за поверителност тези стойности са изменени съответно надолу или нагоре с най-много 15 %.
Вариране на цената за вноса от Китай за СП сегмента (въз основа на извадката на износителите)
+/- 15 %
+/- 15 %
2006 г.
25
34
2007 г.
24
32
2008 г.
25
29
РП
26
36
(78)
Единичните цени в сегмента на ПОО за внос от КНР показват спад с над 15 % за разглеждания период. Не може да бъде разгласена повече информация от съображения за поверителност, както е обяснено по-долу в раздела за изчисляване на нивото на отстраняване на вредата.
(79)
Една от страните заяви, че цените за внос от Китай са се повишили между 2008 г. и РП, когато повечето от показателите за вреда са отбелязали значителен спад. И в действителност е имало номинално увеличение на цените на вноса от Китай (макар само с 1,6 %) (7). Следва да се подчертае обаче, че за целия разглеждан период те са намалели с 8 %.
(80)
Като цяло ниските нива на цените се потвърдиха и за двата сегмента, което в комбинация с голямото подбиване и рязкото увеличение на вноса от КНР потвърждава заключенията в този случай.
5.2. Отделен анализ на вредата за сегмента на ПОО и СП сегмента
(81)
Един от основните коментари, получени след налагането на временните мерки, бе, че е трябвало да се направи отделен анализ на всички показатели за вредата за сегмента на ПОО и СП сегмента.
(82)
В тази връзка една от страните цитира Регламент (ЕО) № 1888/2006 на Комисията (8), както и Регламент (ЕО) № 682/2007 на Съвета (9) по отношение на вноса на сладка царевица с произход от Тайланд, като заяви, че в този случай е проведен такъв анализ, отчитащ спецификата на сегмента. Същата страна заяви още, че като не следва методологията от случая със сладката царевица, Комисията е нарушила изискванията на СТО.
(83)
В случая със сладката царевица бе направено позоваване на съответните разпоредби на СТО, че съгласно апелативния орган „когато разследващите власти предприемат проучване на част от местната промишленост, то те трябва, принципно, по сходен начин да проучат всички останали части, които са част от промишлеността, както и промишлеността в нейната цялост“ (10). Този случай ясно показва, че следваният в настоящия случай подход отговаря на практиката на институцията и е в съответствие с антидъмпинговото споразумение на СТО (11). Възможно е да се направи анализ на сегмента, но той трябва да се придружава от анализ на целия отрасъл.
(84)
Припомня се, че в предварителния етап от настоящата процедура двата сегмента са разглеждани заедно, но някои от показателите са анализирани отделно за колелата от сегмента на ПОО и СП сегмента (подбиване, потребление, пазарен дял). С оглед на коментарите, предоставени от страните, Комисията проведе по-нататъшен анализ и бяха анализирани някои допълнителни показатели на равнище на сегмента (вж. по-долу). Както е показано по-долу, в този анализ се потвърждава, че тенденциите за разглеждания продукт като цяло отговарят на тенденциите за сегмента на ПОО и СП сегмента, разглеждани поотделно.
5.2.1. Потребление
(85)
В таблицата по-долу е показано как се е развило потреблението в Съюза на колела от алуминий в сегмента на ПОО и в СП сегмента, разглеждани поотделно. По-подробна информация за разделението между вноса за сегмента на ПОО и СП сегмента е изложена по-горе в раздела за вноса. Данните за разделението се базират на различни източници на информация, предоставени от оказващите съдействие производители от ЕС, потребителите и производителите износители от засегнатата държава.
Единици (в хиляди)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Общо потребление на Съюза
58 607
62 442
58 313
49 508
Индекс 2006 г. = 100
100
107
99
84
Потребление на сегмента на ПОО
43 573
44 009
42 076
34 915
Индекс 2006 г. = 100
100
101
97
80
Потребление на СП сегмента
15 033
18 432
16 237
14 592
Индекс 2006 г. = 100
100
123
108
97
(86)
Общото потребление на Съюза е намаляло с 16 % през разглеждания период от 58,6 милиона единици на 49,5 милиона единици. И в двата сегмента се наблюдава еднаква тенденция. Потреблението на колела от сегмента на ПОО е намаляло с 20 % от 43,5 милиона единици на 34,9 милиона единици, докато потреблението на колела от СП сегмента е намаляло с 3 % от 15 на 14,5 милиона единици.
5.2.2. Внос от КНР и пазарен дял на сегмента на ПОО и на СП сегмента
(87)
Много от коментарите се отнасяха до заключенията на Комисията по отношение на размера на сегмента на ПОО и на СП сегмента на пазара на ЕС на колела от алуминий, най-вече относно пазарния дял на вноса. И по-специално страните заявиха, че Комисията е изчислила неправилно пазарния дял на вноса от сегмента на ПОО. След тези коментари бе проведено още едно разследване по отношение на пазарния дял на колелата, внесени за сегмента на ПОО и на СП сегмента. Припомня се, че в регламента за временните мерки са посочени пазарните дялове на вноса от сегмента на ПОО и СП сегмента от КНР. Тези пазарни дялове са посочени въз основа на информацията в документацията от предварителния етап, базирана на данните, предоставени от производителите от ЕС, износителите, както и производителите на автомобили. На тази основа бе установено, че пазарният дял на вноса от сегмента на ПОО е около 3 % (консервативно изчисляване), но може да достигне до 6 %.
(88)
Предвид критиките, изразени от заинтересованите страни, всички данни бяха проверени наново и тази проверка потвърди предварителните констатации. Подробно обяснение на всички стъпки при разследването и на всички източници на информация, използвани за установяването на дела на двата сегмента по отношение на вноса не само от засегнатата държава, но и от други трети държави, бе включено в бележка към документацията, предоставена за информация на заинтересованите страни. От тази бележка става ясно колко много източници са използвани, за да бъде получена необходимата информация.
(89)
Освен това в отговор на коментарите на страните, че пазарният дял от 3 % е малък, трябва да се подчертае, че пазарен дял дори от 3 % не може да се смята за малък на пазар, чувствителен спрямо цените, като този, чийто случай се разглежда в момента. Това важи с особена сила предвид ценовия спад, описан в съображение (116) по-долу. Още повече, че също така е имало значително увеличение на обема и на пазарния дял на вноса от КНР.
Обем на вноса в хиляди единици от сегмента на ПОО
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
КНР
455
476
508
1 183
Индекс 2006 г. = 100
100
105
112
260
Пазарен дял (%)
1 %
1 %
1 %
3 %
Обем на вноса в хиляди единици от СП сегмента
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
КНР
3 247
4 667
5 301
4 954
Индекс 2006 г. = 100
100
144
163
153
Пазарен дял (%)
22 %
25 %
33 %
34 %
5.3. Подбиване на цените
(90)
Припомня се, че на предварителния етап подбиването бе изчислено както за разглеждания продукт, разглеждан като цяло, така и за двата сегмента поотделно. Разделението е базирано на изброяване на сделките една по една, предоставено от включените в извадката производители и износители от ЕС, като набелязват продажбите на производителите на автомобили.
(91)
Размерът на подбиването, разгласен в съображения (95) и (98) от регламента за временните мерки, бе преизчислен най-вече поради промени в изчислението на дъмпинга (вж. по-горе). Те бяха и усъвършенствани по отношение на прилаганата митническа тарифа. А именно, че на предварителния етап бе приложена еднаква ставка на митото от 4,5 %. Този подход е следван на последния етап при изчисляването на общото подбиване (и за двата сегмента). Това се дължеше на факта, че не целият внос от сегмента на ПОО е деклариран по кода от КН, свързан с по-ниската ставка на митото от 3 %.
(92)
Някои страни повториха коментарите си, че нивото на подбиване на цените следва да бъде изчислено единствено по отношение на ценовия компонент „добавена стойност“ (изключвайки разходите за алуминий). Както се изтъква в съображение (96) от регламента за временните мерки, използването на подобна методология в действителност ще повиши нивото на подбиване на цените. Тъй като нивото на подбиване на цените, установено по отношение на пълната цена (като процент), вече беше значително, този метод не беше разглеждан по-нататък.
(93)
Подбиването на цените за разглеждания период като цяло варира между 20 % и 38 %. Подбиването на цените и за двата сегмента остава значително (между 15 % и 29 % за сегмента на ПОО и между 49 % и 63 % за СП сегмента).
6. ПОЛОЖЕНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
6.1. Определяне на промишлеността на Съюза и показатели за вреда на макро- и микроикономическо равнище
(94)
Една от страните заяви, че Комисията е извършила неправилно определяне на промишлеността на Съюза и на производството на Съюза и че оценката на вредата трябва да се базира на информацията, свързана само с жалбоподателите и поддържащите жалбата, а не въз основа на общото производство на Съюза.
(95)
Промишлеността на Съюза бе дефинирана според предвиденото в член 4, параграф 1 от основния регламент. Оценката на положението на цялостното производство на Съюза е в съответствие с основния регламент. Поради това доводът, че оценката на вредата се основава на неправилното дефиниране на промишлеността на Съюза, трябва да бъде отхвърлен. Следователно всички аргументи по отношение на развитието на тенденциите на показателите за вреда, при които за основа на анализа са използвани данните от включените в извадката и оказващите съдействие производители, трябваше да бъдат отхвърлени.
(96)
Друг по-общ коментар бе, че не е имало достатъчно неповерителни версии на въпросниците и минивъпросниците, попълвани от производителите. Комисията разгледа въпросните коментари подробно и изиска подобрени неповерителни версии, където това бе обосновано. Те бяха включени в документацията за информация на заинтересованите страни, като така се осигури в пълна степен защита на правата.
(97)
Някои от страните заявиха, че някои производители от ЕС е трябвало да бъдат изключени поради факта, че не са предоставили пълна информация за дейността си. Страните заявиха също така, че това изключване е щяло да има въздействие върху начина, по който промишлеността се представя. Тези твърдения обаче не са подкрепени от факти, тъй като въпросните производители от ЕС все пак са предоставили цялата необходима информация. Поради това твърденията трябва да бъдат отхвърлени.
(98)
Един вносител заяви, че той е трябвало да бъде класифициран като производител от ЕС поради факта, че е възлагал извършването на производствения процес на засегнатата държава, докато доста други дейности са били извършвани в ЕС (напр. проектирането). Въпросното дружество е възложило извършването на производствения процес на друго, като същевременно е запазило в Съюза част от дейностите, като например изпитванията на колелата. Тъй като обаче производственият процес, се осъществява в засегнатата държава, този вносител не може да се смята за производител от ЕС за целите на антидъмпинговата процедура. Предвид гореизложеното твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(99)
Някои от страните извършиха анализ на показателите за вреда въз основа на отделното дружество. Подобен подход трябва да бъде отхвърлен, тъй като анализът на вредата се провежда за промишлеността на ЕС като цяло.
6.2. Макроикономически показатели
6.2.1. Продажби и пазарен дял
(100)
След публикуването на регламента за временните мерки страните изискаха данни, разделени за сегмента на ПОО и СП сегмента. В таблицата по-долу са изложени данните за продажбите и пазарния дял, като е направено разделение между сегмента на ПОО и СП сегмента.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем на продажбите на цялата промишленост на Съюза в сегмента на ПОО в хиляди единици
36 820
36 240
34 932
28 719
Индекс 2006 г. = 100
100
98
95
78
Обем на продажбите на цялата промишленост на Съюза в СП сегмента в хиляди единици
8 626
10 443
7 962
7 075
Индекс 2006 г. = 100
100
121
92
82
Пазарен дял на сегмента на ПОО (%) (дял на производителите от ЕС от цялото потребление на сегмента на ПОО)
84,5 %
82,3 %
83 %
82,3 %
Индекс 2006 г. = 100
100
97
98
97
Пазарен дял на СП сегмента (%) (дял на производителите от ЕС от цялото потребление на СП сегмента)
57,4 %
56,7 %
49 %
48,5 %
Индекс 2006 г. = 100
100
99
85
84
(101)
Бяха използвани различни източници на информация, за да се направи разграничението, най-вече данни, предоставени от производителите от ЕС по време на разследването, данни от жалбата, както и данни, събрани на етапа, предшестващ откриването на процедурата.
(102)
От таблицата по-горе се вижда, че има низходяща тенденция по отношение на продажбите и пазарните дялове и за сегмента на ПОО, и за СП сегмента.
6.2.2. Вид на сключените договори
(103)
Както е посочено в съображение (112) от регламента за временните мерки, Комисията продължи да разглежда възложените по време на РП търгове, които обаче щяха да бъдат изпълнени след това. Данните, които вече бяха събрани в документацията, бяха допълнени от нова информация, получена от производителите на колела и на автомобили от ЕС. Тези данни потвърдиха размера на поръчките за закупуване и тенденциите по отношение на пазарните дялове на европейските и китайските доставчици. Те са подкрепени от аргументите, предоставени от производителите на автомобили, според които делът на китайския внос се е увеличил поради нарасналата конкурентоспособност, качество и усъвършенствани възможности на производствените процеси.
6.3. Микроикономически показатели
6.3.1. Производствени разходи
(104)
Една от страните заяви, че данните за рентабилността, отчетени в съображение (117) от регламента за временните мерки, не съвпадат с данните за продажбите и производствените разходи от съображения (89) и (122) от регламента за временните мерки. Това се дължеше на техническа грешка при изчисляването на производствените разходи, което доведе до използването на серия от погрешни данни. Грешката беше поправена и данните за производствените разходи са изложени в таблицата по-долу.
В евро
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Средни производствени разходи (за единица продукция)
48,1
49,4
48,7
49,1
(105)
Корекцията не повлия на тенденцията, установена на предварителния етап. Средната стойност на производствените разходи остана непроменена през разглеждания период.
6.3.2. Рентабилност
(106)
В отговор на исканията на страните да се предоставят данни, съдържащи разделение между сегмента на ПОО и СП сегмента, рентабилността беше изчислена поотделно за сегмента на ПОО и за СП сегмента. Тенденциите и числовите стойности бяха потвърдени
В %
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Рентабилност - общо
3,2
0,7
-1,5
-5,4
Рентабилност за сегмента на ПОО
3,1
0,4
-1,4
-5,7
Рентабилност за СП сегмента
5,2
5,7
-3,3
-2,4
(107)
Както е видно от таблицата по-горе рентабилността е засегната и в сегмента на ПОО, и в СП сегмента. Тя е спаднала с 8,8 процентни пункта през разглеждания период за сегмента на ПОО и с 7,6 процентни пункта за СП сегмента. Следователно числовите стойности и тенденциите за сегмента на ПОО и СП сегмента, разглеждани отделно, съвпадат с тези за въпросния продукт, разглеждан като цяло (спад с 8,7 процентни пункта).
6.3.3. Възвръщаемост на инвестициите
(108)
Страните посочиха възможни неточности при изчислението на възвръщаемостта на инвестициите. В отчетените стойности се вземат предвид всички елементи на възвръщаемостта на инвестициите, включително и амортизацията. Поради това твърденията трябва да бъдат отхвърлени.
6.4. Заключение относно вредата
(109)
Следователно с настоящото се потвърждават заключенията относно вредата, изложени в съображения (80)-(123) от регламента за временните мерки. Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, която най-отчетливо се е отразила в намаляването на рентабилността. Някои показатели за вредата бяха анализирани отделно за сегмента на ПОО и СП сегмента. Тенденциите и порядъка на промяна на тези показатели съответстват на установените за целия разглеждан продукт.
7. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
7.1. Въздействие на вноса от КНР
(110)
Някои от страните заявиха, че спадът на производството и на продажбите на промишлеността на Съюза е резултат от намаленото потребление (което се предполага, че също е дало начало на намаляване на капацитета). В регламента за временните мерки не се оспорва, че потреблението на пазара на Съюза намалява. Макар да е възможно фактори, различни от дъмпинговия внос от КНР (като икономическата криза и вноса от Турция), да са допринесли за понесената от промишлеността на ЕС вреда, въздействието на тези други фактори не е такова, че да прекъсне причинно-следствената връзка, установена в съображения (136)-(152) от регламента за временните мерки. Във всеки случай, както е посочено в съображения (126) и сл. от регламента за временните мерки, съществува ясна връзка между значителното увеличение на вноса от Китай на ниски цени и вредата, констатирана за промишлеността на Съюза. Освен това, както е посочено в съображение 103 от регламента за временните мерки и обратно на заявеното от страните, капацитетът е останал постоянен за разглеждания период (най-вече между 2006 г. и 2008 г. с намаление от 4 % между 2008 г. и РП).
(111)
Някои от страните се позоваха на твърдения, публикувани от производителите от Съюза на интернет сайтовете им, и на факта, че дъмпинговият внос от КНР не е споменат сред причините за вредата. Независимо от публичните твърдения на производителите от Съюза (в които в никакъв случай вносът от Китай не се изключва като евентуална причина за вредата), данните в документацията ясно показват, че съществува причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР.
(112)
Някои страни изразиха мнението, че загубите на рентабилност се дължат на намалялото производство. Следователно производителите не са били в състояние да амортизират постоянните си разходи с по-малкия брой произведени колела. Спадът в производството обаче се дължеше на загуба на пазарния дял, което се дължеше на проникване на вноса от Китай.
(113)
Някои от страните заявиха, че вносът от КНР не е могъл да бъде причината за понесената от промишлеността на Съюза вреда, тъй като през 2007 г. се е наблюдавал спад в рентабилността въпреки непроменените цени и продажби. Припомня се, че между 2006 г. и 2007 г. се е наблюдавало увеличение на пазарния дял на вноса от КНР и увеличение от 40 % по отношение на обема. Въз основа на това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(114)
Следователно с настоящото заключенията, изложени в съображения (126)-(130) от временния регламент, се потвърждават.
7.2. Влияние на други фактори
7.2.1. Разделяне на сегментите
(115)
Страните повториха твърденията си, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, повечето от чиито продажби са насочени към сегмента на ПОО, не е могла да бъде причинена от китайския внос, който е насочен най-вече към СП сегмента и има ограничено присъствие в сегмента на ПОО. Напомня се, че на тези коментари е обърнато внимание в съображения (131)-(135) от регламента за временните мерки.
(116)
След налагането на временните мерки някои от страните се позоваха на съображение (133) от регламента за временните мерки, в което се казва, че „има признаци, че производителите на автомобили използват китайските цени, за да принудят промишлеността на ЕС да намали цените си.“ Тези страни заявиха, че институциите не могат да базират констатациите си на показатели, а само на потвърдени доказателства. Страните също така посочиха, че в документацията за информация на заинтересованите страни не е имало данни в подкрепа на тези твърдения.
(117)
Голямата търговска чувствителност на този вид информация трябва да бъде подчертана от самото начало. Към информацията, която бе на разположение на Комисията, бе предоставена допълнителна информация от страните. С тази допълнителна информация се потвърждават заключенията, базирани на доказателствата, които са на разположение на Комисията на предварителния етап, в която личи ясна тенденция за натиск за спад на цените. Комисията допълни документацията по отношение на този аспект с натиска върху цените. От производителите от Съюза бяха представени подробни данни. С тях на Комисията се дава още информация за подробностите около процедурата по подаването на оферти, като те потвърждават заключенията по отношение на натиска за намаляване на цените и използването на китайските оферти като референтна база, за да се упражнява подобен натиск. И в действителност в някои случаи крайната цена, определена от производителите на автомобили (която представлява отправната точка при провеждането на преговори), вече е била определена на стойности под разходите на производителите от Съюза и по този начин още от самото начало не е било възможно тя да бъде устойчива. В някои случаи дори оферти под тази стойност са били безуспешни.
(118)
Според информацията, която е на разположение на Комисията, някои производители на автомобили само отбелязват на вниманието на лицата, които представят оферти от тяхно име, че следва да намалят цените предвид китайските оферти; други използват офертите на дружества, които не са участвали в търговете; трети дори не стесняват кръга от потенциални участници в търга и всеки може да участва (дори и тези, които никога не биха отговорили на изискванията).
(119)
Производителите на автомобили заявиха, че цената не е определящ фактор при решенията им за източника на доставка. Вярно е, че според информацията в документацията може да има други съображения, но цената все пак играе водеща роля.
(120)
Следователно с настоящото заключенията, изложени в съображения (131)-(135) от регламента за временните мерки, се потвърждават.
7.2.2. Въздействие на вноса от Турция
(121)
Страните изразиха мнение, че Комисията е подценила въздействието на вноса от Турция като причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Припомня се, че в съображения (136)-(137) от регламента за временните мерки се признава, че по-ниските цени на вноса от Турция може да са оказали известно неблагоприятно въздействие върху положението на промишлеността на Съюза, но не чак такова, че само по себе си да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
(122)
Въздействието на вноса от Турция също бе разгледано по сегменти. Бе установено, че ¾ от вноса от Турция е от сегмента на ПОО. Бе потвърдено, че тенденциите и величините, установени за сегмента на ПОО и СП сегмента, взети заедно, съответстват на тенденциите и големите поръчки за двата сегмента, взети поотделно. Според информацията в документацията (предоставена от различни оказващи съдействие страни) цените на турския внос за СП сегмента са намалели през разглеждания период. Що се отнася до цените на турския внос за сегмента на ПОО, то те остават сравнително постоянни.
(123)
Страните изтъкнаха, че цените на вноса от Турция са намалели значително между 2008 г. и РП. Както е отбелязано в съображение (137) от регламента за временните мерки обаче, разликата между цените през цялото време е била значително по-малка от тази между цените на китайския внос и цените на производителите от ЕС.
(124)
Предвид коментарите на една от страните, че Турция е трябвало да бъде включена в жалбата (вж. съображения (9) и сл. по-горе), трябва да се отбележи, че невключването на Турция не нарушава причинно-следствената връзка между китайския износ на разглеждания продукт и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
(125)
Следователно въз основа на това твърденията, изказани от страните, трябва да бъдат отхвърлени. С оглед на гореизложеното и при липсата на други коментари изложеното в съображения (136)-(137) от регламента за временните мерки се потвърждава.
7.2.3. Въздействие на вноса от други държави
(126)
Някои от страните заявиха, че пазарният дял на вноса от трети държави, различни от КНР, се е увеличил между 2006 г. и 2008 г. Трябва да се отбележи, че делът на вноса от трети държави остава стабилен с малки вариации от порядъка на 1 %. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(127)
Някои от страните споменаха вноса от Южна Африка като допринасящ за вредата, понесена от промишлеността на Съюза поради неговия обем и/или цени. Както се посочва в съображение (99) от регламента за временните мерки, пазарният дял на вноса от Южна Африка, дори да се е увеличил от гледна точка на обема, е бил постоянен от 2007 г. насам (на равнище 1,4 % с увеличение от 0,6 % между 2006 г. и 2007 г.) Комисията получи информация, че по-голямата част от този внос е предвидена за пазара от сегмента на ПОО. Що се отнася до цените на вноса за сегмента на ПОО от Южна Африка Комисията получи противоречива информация. Въз основа на данните от Евростат може да се направи заключението, че те са се повишили от 43 на 51 EUR. Тези данни също така са в съответствие с информацията, получена от един от производителите от ЕС. Следователно твърдението по отношение на въздействието на вноса от Южна Африка трябваше да бъде отхвърлено.
(128)
Следователно заключенията, изложени в съображения (136)-(138) от регламента за временните мерки, по отношение на вноса от трети държави, взети заедно или поотделно, се потвърждават.
7.2.4. Въздействие на икономическата криза
(129)
Страните повториха позициите си относно въздействието на икономическата криза. Тези коментари, и по-специално спадът в производството на автомобили, бяха отразени в регламента за временните мерки.
(130)
Както е посочено в съображение (142) от регламента за временните мерки, тенденцията към спад е започнала дълго преди началото на икономическата криза и във времето е съвпаднала с навлизането на пазара на вноса от КНР.
(131)
Следователно с настоящото се потвърждават заключенията, изложени в съображения (139)-(144) от регламента за временните мерки.
7.2.5. Конкуренция между производителите от Съюза и концентрация на пазара на ЕС
(132)
Страните изразиха мнение, че структурата на промишлеността на Съюза е допринесла за понесената от нея вреда. Както е посочено обаче в съображения (146) и (147) от регламента за временните мерки, данните, събрани в хода на разследването, показват, че по-едрите и по-малките предприятия са били засегнати по сходен начин.
7.2.6. Управленчески решения от страна на производителите от Съюза
(133)
Някои страни заявиха, че причините за вредата се крият в неправилни управленчески решения от страна на производителите от Общността. Тези коментари се отнасяха за производителите, упоменати в съображение (124) от регламента за временните мерки, които са прекратили дейността си или са били обект на процедура по неплатежоспособност. Припомня се, че в регламента за временните мерки се упоменаваха 30 дружества, докато коментарите на страните се отнасят само за 4. Като цяло тези коментари не бяха обосновани. Във всеки случай информацията от досието ясно показва наличието на причинно-следствената връзка между понесената вреда от страна на промишлеността на Съюза и вноса от КНР. Това заключение се подкрепя от факта, че въпреки броя на дружествата, прекратили дейността си, пазарният дял на оставащите дружества не се е увеличил.
7.2.7. Внос от трети държави, осъществяван от промишлеността на ЕС
(134)
Някои от страните заявиха, че един производител от ЕС е предлагал колела на по-ниски цени от трети държави, като по този начин е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на ЕС. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени с доказателства. Най-вече не стана ясно дали този внос се е отнасял до значителни количества. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
7.2.8. Цени на алуминия и договори за доставка, сключени от промишлеността на Съюза
(135)
Беше заявено, че средните разходи за производство са останали стабилни, въпреки промените в цените на алуминия. Страните заявиха, че загубите, понесени от производителите от Съюза, са се дължали на факта, че те са встъпили в дългосрочни договори за доставка на алуминий, които не са позволявали адаптиране на цените в съответствие с намаляващите цени на ЛМБ. Подадената от оказващите съдействие производители от Съюза информация от досието беше в разрез с тези твърдения. Ето защо те трябваше да бъдат отхвърлени.
7.2.9. Колебания на обменния курс
(136)
Беше заявено също, че вредата за производителите от Съюза вероятно ще намалее в резултат на поскъпването на китайската парична единица (RMB) спрямо еврото. Колебанията във валутните курсове биха довели до повишаване на цените на търгувания в евро дъмпингов внос, с което ще бъде стопена разликата между цената на дъмпинговия внос и цените на производителите от Съюза.
(137)
В този контекст следва да се отбележи, че разследването следва да установи дали дъмпинговият внос (по отношение на цени и обем) е причинил (или има вероятност да причини) съществена вреда на промишлеността на Съюза или тази съществена вреда се дължи на други фактори. Във връзка с това член 3, параграф 6 от основния регламент гласи, че е необходимо да се покаже, че нивото на цените на дъмпинговия внос причинява вреда. Поради това в него просто се посочва разлика в нивата на цените и следователно няма изискване да се анализират факторите, които влияят на нивата на тези цени.
(138)
Вероятното въздействие на дъмпинговия внос върху цените на промишлеността на Съюза се разглежда основно чрез установяване на подбиването на цените, понижаването на цените и потискането на цените. За тази цел се прави сравнение между дъмпинговите експортни цени и продажните цени на промишлеността на Съюза, като в някои случаи може да се наложи експортните цени, използвани за изчисляване на вредата, да бъдат преобразувани в друга валута с цел получаване на съпоставима основа. Вследствие на това използването на обменни курсове в този контекст гарантира единствено, че ценовата разлика се определя на съпоставима основа. От това става видно, че обменният курс не може по принцип да бъде още един фактор за вреда.
(139)
Горепосоченото се потвърждава и от текста на член 3, параграф 7 от основния регламент, който се отнася до известните фактори, различни от дъмпинговия внос. В списъка с другите известни фактори в този член не се посочва никакъв фактор, който влияе върху нивото на цените на дъмпинговия внос.
(140)
Но дори този фактор да бъде взет под внимание, като се има предвид вероятният натиск върху потребителските цени в контекста на пазарен спад, е малко вероятно вносителите, които купуват от засегнатата държава, да могат да повишат цените за продажба на дребно в резултат на поскъпването на китайската парична единица. Освен това обменните курсове на валутите са сами по себе си много трудно предвидими. И на последно място, поскъпването на китайската парична единица спрямо еврото настъпи след РП. Всички тези елементи не позволяват да се заключи, че колебанията в обменните курсове ще окажат въздействие в посока на нарастване на цените на дъмпинговия внос от засегнатата държава.
(141)
С оглед на гореизложеното не може да се направи заключение, че развитието на обменния курс може да бъде още един фактор, причиняващ вреда.
7.2.10. Нарастване на търсенето на колела от стомана
(142)
Някои от страните заявиха, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на факта, че във време на икономическа криза потребителите се насочват към по-евтини колела или към по-малки автомобили, които, както се твърди, по-често са снабдени с колела от стомана. Беше изразено твърдение, че този аргумент се подкрепя от факта, че схемите за помощ, въведени от различните европейски държави, предоставят стимули за продажбите на по-малки автомобили. От друга страна, други страни заявиха, че въпреки че действително е възможно схемите за помощ да са подействали като стимул за продажбите на по-малки автомобили, тези автомобили са били по-добре оборудвани и снабдени с колела от алуминий.
(143)
Въз основа на наличните данни беше проведен допълнителен анализ, тъй като във връзка с колелата от стомана не съществуват общи статистически данни. Данните за нивото на потребление на колела от стомана могат да бъдат получени посредством сравнение на данните за производството на автомобили в ЕС (съображение (141) от регламента за временните мерки) и потреблението на колела от сегмента на ПОО (вж. съображение (85) по-горе).
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Производство на автомобили в ЕС (в хиляди бройки)
16 198
17 103
15 947
13 443
Количество на колелата, използвани в производството на автомобили (производство*4,5 колела)
72 891
76 963
71 761
60 493
Потребление на колела от алуминий от сегмента на ПОО в ЕС (в хиляди бройки)
43 573
44 009
42 076
34 915
Потребление на колела от стомана в ЕС (в хиляди бройки)
29 318
32 954
29 685
25 578
Процентен дял на колелата от алуминий от сегмента на ПОО
59 %
57 %
58 %
57 %
Процентен дял на колелата от стомана
40 %
42 %
41 %
42 %
(144)
От таблицата се вижда, че потреблението на колела от стомана е спаднало с 12 % в периода между 2008 г. и РП. Делът на колелата от алуминий в производството на нови автомобили е намаляло с 1 процентен пункт между 2008 г. и РП (периодът на икономическа криза). През същия период делът на колелата от стомана в производството на нови автомобили в ЕС се е увеличил с 1 процентен пункт.
(145)
Може да се направи заключението, че делът на колелата от алуминий и стомана в производството на нови автомобили е останал стабилен. Освен това тенденциите в потреблението и производството на колела от алуминий също не подкрепят на горното твърдение. Поради тази причина се наложи то да бъде отхвърлено.
7.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(146)
Нито едно от твърденията, представени от заинтересованите страни, не доказва че въздействието на факторите, различни от дъмпинговия внос от КНР, е било такова, че да се наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и установената вреда. С настоящото се потвърждават заключенията относно причинно-следствената връзка от регламента за временните мерки.
8. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(147)
С оглед на коментарите на страните Комисията проведе допълнителен анализ на всички твърдения, които имат отношение към интереса на Съюза. Всички въпроси бяха разгледани и бяха потвърдени заключенията от регламента за временните мерки.
8.1. Интерес на вносителите
(148)
Както беше посочено в съображение (160) от регламента за временните мерки, Комисията разгледа допълнително въздействието на митата върху дружествата, които внасят и препродават под своя марка КАПС, чието производство е възложено на предприятия в КНР. Установено беше, че въпреки че въздействието на митата върху такива дружества най-вероятно ще е още по-значително от въздействието върху други видове вносители, както е определено в съображения (159)-(160) от регламента за временните мерки, то все пак няма да е непропорционално с оглед на глобалното въздействие върху цялата промишленост на ЕС.
(149)
Въз основа на данните за цените, предоставени за РП от един оказващ съдействие вносител, който използва услугите на външни изпълнители, беше установено, че постигнатите от подобно дружество маржове на печалба биха били достатъчни за неутрализиране на въздействията от митата. Постигнатите от това дружество маржове бяха по-високи от предложените мита.
8.2. Интерес на потребителите
(150)
След налагането на временните мерки страните повториха общите коментари относно значителното въздействие на мерките по отношение на разходите, без да предоставят доказателства, обосноваващи подобни твърдения. Припомня се, че анализът относно въздействието върху разходите се основаваше на данни, предоставени от оказващи съдействие производители на автомобили. Само три дружества предоставиха такива данни преди налагането на временните мерки и само тези данни можаха да бъдат използвани като основа за заключенията на Комисията.
(151)
Както се посочва в съображение (165) от регламента за временните мерки, въздействието на мерките върху разходите е ограничено с максимален размер на въздействието върху разходите от 0,223 % (ако се приеме, че равнищата на всички цени ще се увеличат с 22,3 %). Но дори и това максимално ниво на въздействие върху разходите изглежда ограничено с оглед на достигнатия от производителите на автомобили оборот.
(152)
Някои страни изразиха мнението, че увеличението на разходите, дължащо се на мерките, ще ги принуди да делокализират производството си. С оглед на ограниченото въздействие върху разходите обаче, решението за делокализиране на производството на автомобили, споменато от някои производители на автомобили, би било непропорционално на установеното въздействие върху разходите. Поради това твърденията трябваше да бъдат отхвърлени.
(153)
Също така трябва да се отбележи, че твърденията за значително въздействие върху разходите са в противоречие с изявленията на някои производители на автомобили, че те разчитат в много малка степен на доставките от Китай.
(154)
С настоящото се потвърждават заключенията относно въздействието на мерките върху разходите от регламента за временните мерки.
8.3. Разнообразие на източниците на доставки
(155)
Жалбоподателят изрази мнение, че налагането на мерките би било в интерес на автомобилната промишленост. Създавайки условия за продължаващото функциониране на промишлеността на Съюза, то би осигурило наличието на разнообразни източници на доставки.
(156)
Други страни, предимно ползватели, повториха твърденията си във връзка с конкуренцията на пазара на ЕС. Те заявиха също, че вносът от КНР е от основно значение за удовлетворяване търсенето на пазара на ЕС, тъй като производителите от ЕС не са в състояние да осигурят достатъчен капацитет. Равнището на използване на капацитета се е задържал на нивото от 92 % през 2006 и 2007 г., но е претърпял значителен спад до 84 % през 2008 г. и 73 % през РП. Тези данни ясно показват наличието, най-вече понастоящем, на достатъчен свободен капацитет, който би могъл да бъде използван за увеличаване на производството. Освен това твърдението за недостиг на капацитет от страна на промишлеността на Съюза е в противоречие с другите твърдения на представители на автомобилната промишленост, и по-специално тези за съществен спад в търсенето на колела от сегмента на ПОО. Поради това твърденията трябваше да бъдат отхвърлени.
(157)
Една от страните заяви също, че китайските производители не произвеждат същите видове продукти като европейските производители на КАПС. Тези твърдения трябваше да бъдат отхвърлени с оглед на установеното в случая ниво на съвпадане на НПК (номер на продуктовия код), (в зависимост от направените изчисления, както се обяснява в съображение (93), степента на съвпадане би била 92 % за изчислението на подбиването на цените за разглеждания продукт, взет като цяло, и 77 % за сегментите на ПОО и СП, разгледани поотделно).
(158)
Следователно заключенията, изложени в съображение (166) от регламента за временните мерки, се потвърждават.
8.4. Южна Корея
(159)
Страните повториха коментарите си във връзка с отрицателното въздействие на митата в настоящия случай, когато те са в комбинация с други фактори, като например по-доброто конкурентно предимство, предоставено на производителите на автомобили от Южна Корея въз основа на Споразумението за свободна търговия. Тези коментари не бяха обосновани с нови доказателства. Следва да се отбележи, че липсват доказателства за това, че Споразумението за свободна търговия би могло да нанесе вреда на автомобилната промишленост, както и че при всички случаи във въпросното споразумение съществуват предпазни инструменти, които могат да бъдат използвани като коригиращо средство. Заключенията, изложени в съображения (167) и (168) от регламента за временните мерки, се потвърждават.
8.5. Заключение относно интереса на Съюза
(160)
Заключенията, изложени в съображения (153)-(171) от регламента за временните мерки, се потвърждават.
9. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
9.1. Ниво на отстраняване на вредата
(161)
По-голямата част от получените коментари се отнасяха до изчислението на нивото на отстраняване на вредата. Страните поставиха под съмнение методологията на самото изчисление и се оплакаха от недостатъчно разгласяване на информацията.
9.1.1. Разгласяване
(162)
Припомня се, че методологията за изчисление на нивото на отстраняване на вредата беше подробно разяснена в бележката, включена в досието, предоставено за информация на заинтересованите страни на датата на публикуване на временните мерки. Всички заинтересовани страни получиха тази бележка в един и същи ден заедно с писмото за разгласяване.
(163)
В предоставеното за информация на заинтересованите страни досие беше включена втора бележка, в отговор на подадените след налагането на временните мерки коментари.
(164)
Припомня се, че в гореупоменатата бележка бяха ясно посочени НПК, използвани за изчислението по производител на автомобили. Точни данни за елементи като цена и обем обаче не бяха разгласени поради съображения за поверителност.
(165)
По отношение на вноса от Китай не бе възможно разгласяването на данни за изнесените количества, изразени като стойност CIF на границата на Съюза и среднопретеглените стойности на единичните продажни цени, тъй като те се основаваха на сделките, осъществени от двама износители. Следователно разгласяването би нарушило изискванията за поверителност, съдържащи се в основния регламент.
(166)
По отношение на сделките, осъществени от производителите от Съюза на пазара на ЕС, по-подробната информация би била от значение само ако се предостави поотделно за всеки от производителите. Това обаче не е възможно, тъй като би било в разрез с гореупоменатите изисквания за поверителност.
(167)
Въз основа на гореизложеното се приема, че подробната информация за прилаганата при изчисляването на митото методология (включваща също използваните НПК, разделени според производителя на автомобили) е дала на страните възможност да разполагат с достатъчно информация, за да им позволи да упражнят пълноценно правото си на защита, като същевременно спазват изискванията за поверителност, предвидени в основния регламент.
9.1.2. Подход
(168)
Припомня се, че занижаването на цените при продажбите е изчислено въз основа на данните за покупки на КАПС, извършени от производителите на автомобили. Поради причините, изложени по-специално в съображения (174)-(177) от регламента за временните мерки, този подход обхваща само КАПС, предназначени за сегмента на ПОО. Производителите на автомобили, които оказаха съдействие при разследването, потвърдиха, че закупуват КАПС съгласно тръжните процедури. Предвид характера на тръжните процедури, моделите, които идват от двама различни доставчици, трябва да са идентични във всяко отношение, независимо дали са били закупени от КНР или от ЕС. С цел да се гарантира възможно най-високо равнище на сравнение между продуктите, внасяни от Китай и от ЕС, беше направено сравнение поотделно за всеки НПК и за всеки голям производител на автомобили, идентифициран в данните, предоставени от включените в извадката производители от ЕС и от оказващите съдействие китайски износители. Противно на твърденията на някои страни това равнище на митата не е резултат от корекция, но то представлява признание, че митническата ставка трябва да се определи на ниво, подходящо за неутрализиране на понесената от промишлеността на Съюза вреда.
9.1.2.1. Информация, използвана като основа за изчислението
(169)
Страните заявиха, че нивото на отстраняване на вредата е изчислено въз основа на офертите, въпреки че информация за офертите не е поискана в процес на разследването, нито е предоставена в досието, предоставено за информация на заинтересованите страни.
(170)
Въпреки че офертите бяха упоменати в описанието на методологията, приложена за изчисляване на митническата ставка, това упоменаване беше само позоваване на вида на прилаганата от производителите на автомобили процедура по снабдяване, с което се гарантираше идентичност на колелата, които идват от двама различни доставчици, както и по-висока степен на сравнимост. То не представляваше позоваване на документация или на източници на информация, въз основа на които са били извършени изчисления.
(171)
Тъкмо напротив, изчисленията бяха извършени в съответствие с обичайната практика, въз основа на списъци с отделните сделки, предоставени от включените в извадката производители износители и производители от ЕС. Сравнението на НПК беше извършено на ниво производители на автомобили, т.е. в рамките на група сделки, идентифицирани като продажби на износители и производители от ЕС към специфичен производител на автомобили. Тези данни бяха проверени изцяло.
9.1.2.2. Корекции
(172)
Останалите коментари на страните бяха във връзка с направените при изчислението корекции. Комисията прие някои от тези коментари.
(173)
Припомня се, че цените CIF на китайските износители бяха коригирани с прибавяне на 7,6 %: 4,5 % мито плюс 3,1 % други разходи за внос. С цел да бъде конструирана целева цена въз основа на действителната продажна цена на производителите от ЕС, се наложиха две добавяния:
1.
прибавяне на 5,4 % въз основа на оборота, така че да бъде достигнато нивото на производствените разходи (трябва да се отбележи, че това е среднопретеглената стойност на загубите, понесени от производителите на колела от ЕС, установена за РП),
2.
прибавяне на 3,2 % въз основа на оборота към производствените разходи (изчислени в точка 1), така че да се гарантира разумна печалба и да бъдат достигнати целевите цени. Размерът от 3,2 % съответства на печалбата, получена от промишлеността на Съюза през 2006 г., първата година от разглеждания период, когато финансовите резултати на производителите от Съюза все още не са били засегнати от вредоносен дъмпинг.
(174)
По отношение на митата, на етапа на временните мерки цените на вноса бяха коригирани с прибавяне на 4,5 %. Това мито съответства на митото, прилагано за стоките, класирани в код по КН 8708 70 50. Въпреки това колелата от алуминий за промишлен монтаж (т.е. от сегмента на ПОО) по принцип се класират в код по КН 8708 70 10, а не в код по КН 8708 70 50. За вноса, класиран в този код, се прилага мито от 3 %. Предвид използваната за определяне на нивото на отстраняване на вредата методология, която се основава на сегмента на ПОО, както и с оглед на коментарите от страните след налагането на временните мерки, е целесъобразно, с цел осигуряване на последователен подход, да се използва ставка на митото от 3 %.
(175)
Що се отнася до целевото ниво на печалба, страните заявиха, че този марж на печалбата е изчислен за производителите и от двата сегмента - на ПОО и на СП - и поради това би могъл да увеличи изкуствено резултата от изчислението, основано единствено на сделките в сегмента на ПОО. С оглед на коментарите на страните Комисията извърши корекции в тези изчисления, като приложи ставки на загубите и печалбата само за колелата от сегмента на ПОО (съответно - 5,7 % и 3,1 %, вж. съображение (106) и следващи по-горе).
(176)
От друга страна, страните заявиха, че нивото на печалба следва да бъде коригирано в посока към по-ниски стойности, за да отразява въздействието на кризата. Въпреки това съгласно установената практика е целесъобразно прилагането на марж на печалбата, която промишлеността би постигнала в отсъствието на дъмпинговите практики. При изчисляването на целевата печалба не бяха взети предвид други причини за вредата, дори и те да са оказали въздействие.
(177)
Някои от страните заявиха, че методологията, използвана за изчисляване на нивото на отстраняване на вредата, е в противоречие с описаната в основния регламент методология. Основният регламент обаче не предвижда специален метод за определяне на нивото на отстраняване на вредата. Методът за определяне на това ниво трябва да бъде разгледан от гледна точка на характерните за случая факти. Както е обяснено в регламента за временните мерки, а също и на други места в настоящия регламент, фактите по случая са в подкрепа на използването на прилаганата от институциите на ЕС методология. В допълнение трябва да се отбележи, че нивата на подбиване, разгласени в регламента за временните мерки, както и по-горе в съображение (93), показват, че нивата на намаляване на цените при прилагане на предложения от някои страни подход биха били много по-значителни.
(178)
С оглед на тези изменения ставката на митото възлиза на 22,3 %.
9.1.2.3. Приложимост на „митото за сегмента на ПОО“ към продажбите от СП сегмента
(179)
Една от страните заяви, че е нецелесъобразно изчислението на нивото на отстраняване на вредата да се базира само на продажби от сегмента на ПОО, при положение че митото се прилага и за колелата от СП сегмента. Както беше обяснено по-горе обаче (както и в съображения (174)-(177) от регламента за временните мерки), прилагането на този подход е целесъобразно в настоящия случай, по-специално предвид че 85 % от продажбите на производителите от Съюза са свързани със сегмента на ПОО.
(180)
Най-целесъобразният подход бе прилаганият от Комисията, при който изчислението на елемента на отстраняване на вредата бе ограничено само до сегмента на ПОО. Прилагането на друг подход не изглеждаше целесъобразно, тъй като щеше да доведе до ситуация, в която набор от данни относно износа, насочени предимно към СП сегмента, се сравняват с данни за промишлеността на ЕС, която извършва продажби предимно за сегмента на ПОО.
(181)
Прилаганият подход е обоснован и разумен с оглед на това, че целта на мярката е да бъде отстранена вредата за промишлеността на ЕС. Той гарантира, че митото не е определено на ниво, по-високо от необходимото за отстраняване на вредата.
9.1.2.4. Неосъществимост и задължение за определяне на индивидуално мито за операторите, на които е предоставено ИТ
(182)
Една от страните заяви, че за разлика от първата алинея на член 9, параграф 5 от основния регламент, втората алинея не предвижда възможността да не се посочва индивидуалното мито. Следователно тя заяви, че изключението във връзка с неосъществимостта не може да бъде приложено в настоящия случай и че задължението за определяне на индивидуална митническа ставка за износителите, на които е предоставено ИТ, се запазва.
(183)
Някои от страните заявиха също така, че неосъществимостта се дължи само на прилаганата методология; т.е. тя е „самопричинена“ от Комисията. Според страните Комисията е разполагала с всички данни, подадени от производителите износители от СП сегмента, което ѝ е дало възможността да включи продажбите от сегмента на СП в изчислението на нивото на отстраняване на вредата.
(184)
На последно място, някои от страните заявиха, че след като Комисията е била в състояние да изчисли подбиването поотделно за сегментите на ПОО и СП, тя би трябвало да може да изчисли и намаляването на цените. Като последен аргумент беше изтъкнато че цените на СП сегмента биха могли да бъдат сравнени с цените на сегмента на ПОО, тъй като структурата на НПК не прави разлика между двата сегмента.
(185)
По отношение на първото твърдение, истина е, че член 9, параграф 5 от основния регламент се основава на презумпцията, че ако на даден оператор е предоставено ИТ, ще бъде възможно и определянето на индивидуално мито за него. В този конкретен случай обаче това би било неприложимо и/или нецелесъобразно. Това, както беше обяснено по-горе, се дължи на факта, че за определяне на нивото на отстраняване на вредата е необходимо да се съсредоточим върху продажбите на сегмента на ПОО. Освен това по отношение на всички производители, на които е предоставено ИТ, митото, което е определено и въз основа на техните продажби в СП сегмента, би било неуместно високо, т.е. непропорционално спрямо размера, който би бил оправдан при обстоятелствата на конкретния случай с оглед на отстраняването на вредата. Както беше обяснено по-горе, това се дължи на факта, че нивото на отстраняване на вредата от 22,3 % е достатъчно, за да бъдат защитени производителите от Съюза на техния първичен пазар (сегмента на ПОО). Следователно размерът на митото, определено като се вземат предвид и продажбите на тези производители в СП сегмента (който ще бъде по-голям и в трите случая на производители, на които е предоставено ИТ), би бил неоснователно висок.
(186)
Също така трябва да се отбележи, че позоваването на липсата на надеждни данни в съображение (182) от регламента за временните мерки не се отнася до качеството на предоставените данни, а до вида на използваните за изчислението данни (съвпадащи НПК по производител на автомобили, т.е. сравнение между моделите, закупени от КНР и от ЕС от конкретен производител на автомобили. Видът процедура, използвана за доставяне на колела от сегмента на ПОО, създаде възможността да бъде постигната по-висока степен на сравнимост. Същият вид данни не можаха да бъдат предоставени за продажбите в СП сегмента поради факта, че бяха използвани различни процедури.
(187)
Процедурата по установяване на вреда въз основа на член 3 от основния регламент е отделна от юридическа гледна точка от определянето на нивото на митото. Последната се провежда когато бъде установено наличието на вреда, с цел да се определи равнище на митото, достатъчно за неутрализиране на вредата. Следователно Комисията направи това изчисление в съответствие с избраната методология. Също така фактът, че структурата на НПК не включваше критерия за каналите на продажба, не е свързан с приложената при определянето на нивото на отстраняване на вредата методология.
(188)
Аргументите на страните, свързани с прилагането на изключението във връзка с неосъществимостта, както и с безусловния характер на задължението за определяне на индивидуална митническа ставка, трябва да бъдат отхвърлени.
9.1.2.5. Представителност на използваните сделки
(189)
Критиките на страните бяха свързани и с факта, че изчисленото ниво на отстраняване на вредата е спорно, тъй като при него са били подбрани само няколко непредставителни сделки.
(190)
На първо място, страните заявиха, че изчислението е било основано на непредставителен обем от сделки за внос от КНР. Според твърденията им този подход е в противоречие с антидъмпинговото споразумение на СТО (12), тъй като не може да се приеме, че той е основан на позитивни доказателства. Жалбоподателят заяви, че фактът, че по-голямата част от продажбите на промишлеността на ЕС са били в сегмента на ПОО, не е от значение, тъй като целта на изчислението на намаляването на цените е да се определи средният размер, с който следва да бъде увеличена цената на дъмпинговия внос, за да се избегне причиняването на вреда. Изчислението на нивата на намаляването на цените трябва да бъде представително за дъмпинговия внос, а не за продажбите на промишлеността на ЕС. Друга страна заяви, че този подход е в противоречие с практиката на институциите, тъй като обикновено индивидуалното подбиване и продажби на занижени цени се претеглят според НПК, въз основа на дела на изнесените количества, продадени на по-ниски или подбиващи цени, а не въз основа на количествата, продадени от промишлеността на ЕС.
(191)
Припомня се, че маржът на отстраняване на вредата отразява (въз основа на представителната извадка) ситуацията за около 85 % от продажбите на промишлеността на ЕС, които са насочени към сегмента на ПОО. Не техническите особености на изчислението сами по себе си, а изборът на методология беше предопределен от специфичната ситуация на пазара на ЕС, на който по-голямата част от продажбите са насочени към сегмента на ПОО. Този избор подтикна Комисията да направи сравнение на цените на ниво производители на автомобили, като така беше постигната по-висока степен на сравнимост и същевременно беше гарантирано, че нивото на отстраняване на вредата не е прекомерно завишено.
(192)
Във връзка с представителността се припомня също така, че беше установено, че степента на съвпадение на експортните сделки към целия обмен на износа на включените в извадката китайски износители в сегмента на ПОО е над 55 %. Тази степен беше приета за представителна предвид използваната при изчисляването на нивото на отстраняване на вредата методология.
9.1.2.6. Мито, изчислено на базата на подбиването
(193)
Една от страните заяви, че маржът на вредата е трябвало да бъде основан на подбиването съгласно практиката, установена с Регламент (ЕО) № 1531/2002 (13) относно налагане на окончателно антидъмпингово мито по вноса на цветни телевизионни приемници с произход от Китайската народна република, Република Корея, Малайзия и Тайланд. В действителност в този случай митото е основано на подбиването на цената, като се отчита фактът, че други фактори, различни от дъмпинговия внос, вероятно са спомогнали за нанасянето на вреда на промишлеността на Съюза, и второ, на световно ниво тази промишленост в течение на години е реализирала никаква или много ниска печалба (14).
(194)
Следва да се отбележи, че факторите, довели до решението да се определи нивото на митата на нивото на подбиване на цената, не са приложими към настоящия случай. За разлика от случая с цветните телевизионни приемници (15) разглежданият продукт не се характеризира с ниски нива на доходност. Доходността е намаляла съществено в резултат на вноса на ниски цени от засегнатата държава. Вносът от други трети държави извън ЕС също се е запазил на стабилно равнище през разглеждания период.
9.2. Заключение относно нивото на отстраняване на вредата
(195)
С настоящото се потвърждава подходът към методологията в регламента за временните мерки. Вземайки предвид коментарите на страните относно корекциите, преизчисленото ниво на митото възлиза на 22,3 %.
10. ТВЪРДЕНИЕ ЗА ЗАОБИКАЛЯНЕ НА МЕРКИТЕ
(196)
Според твърденията на страните мерките могат да бъдат заобиколени, като се позоваха най-вече на скорошното увеличение на вноса на КАПС от държави, за които не е известно наличието на местно производство. Компетентните органи бяха алармирани за тези събития и вероятности и въпросът ще бъде следен отблизо.
11. ГАРАНЦИЯ
(197)
Един несвързан вносител изрази желанието си да представи гаранция по отношение на цената. Въпреки че не беше представена официална гаранция по отношение на цената, обръща се внимание, че според член 8 от основния регламент възможността за предлагане на гаранции е ограничена изключително до износителите. Практиката на Комисията да не приема предложения за гаранции от вносители беше възприета и от Съда на Европейските общности (16), който inter alia заяви, че приемането на гаранция, предложена от вносител, би насърчило последния да продължи да се снабдява на дъмпингови цени.
(198)
Двама оказващи съдействие производители износители от Китай предложиха гаранция по отношение на цената в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент. Разглежданият продукт обаче съществува под формата на множество видове продукти, чиито цени варират значително (за едно от дружествата - дори в рамките на 300 %), като по този начин създават сериозен риск от кръстосано компенсиране. В допълнение видовете продукти предстои да еволюират по отношение на дизайна и довършителната обработка. Следователно беше прието, че продуктът не е подходящ за поемане на гаранция по отношение на цената. Освен това на едното от дружествата не бе предоставено нито третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, нито индивидуално третиране, докато при другото бяха установени значителни проблеми по отношение на счетоводството, а неговата структура и продуктов обхват (производство в сегмента на ПОО/СП сегмента) бяха счетени за твърде сложни. Следователно предложенията за гаранция по отношение на цената бяха отхвърлени.
12. МИТНИЧЕСКА ДЕКЛАРАЦИЯ
(199)
Статистиките за колелата от алуминий често биват изразявани в брой единици. Не съществува обаче такава допълнителна мерна единица за колелата от алуминий, посочени в Комбинираната номенклатура, определена в приложение I към Регламент (ЕИО) № 2658/87 на Съвета от 23 юли 1987 г. относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (17). Следователно е необходимо да се уточни, че в декларацията за пускане в свободно обращение за внасяните стоки се вписва не само теглото в килограми или тонове, но и броят на единиците от разглеждания продукт и от някои продукти, попадащи под код по КН ex 8716 90 90.
13. ОКОНЧАТЕЛНО СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(200)
С оглед размера на установените дъмпингови маржове и предвид нивото на вредата, причинена на промишлеността на Съюза, се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено съгласно регламента за временните мерки, да бъдат окончателно събрани,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на колела от алуминий за автомобилите от позиции от 8701 до 8705 от КН, независимо дали са с техните принадлежности и дали са снабдени с гуми, понастоящем класирани в кодове по КН ex 8708 70 10 и ex 8708 70 50 (кодове по ТАРИК 8708701010 и 8708705010) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1, е 22,3 %.
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Окончателно се събират сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита по силата на Регламент (ЕС) № 404/2010 върху вноса на някои колела от алуминий, понастоящем класирани в кодове по КН ex 8708 70 10 и ex 8708 70 50 (кодове по ТАРИК 8708701010 и 8708705010) и с произход от Китайската народна република.
Член 3
Когато се подава декларация за пускане в свободно обращение във връзка с внос на колела от алуминий за превозни средства от позиция 8716 по КН, независимо дали са с техните принадлежности и дали са снабдени с гуми, понастоящем класирани в кодове по КН ex 8716 90 90, в съответното поле на декларацията се вписва код по ТАРИК 8716909010.
Държавите-членки ежемесечно уведомяват Комисията за броя на внесените под този код единици и за техния произход.
Член 4
Когато във връзка с упоменатия в членове 1 и 3 продукт се подава декларация за пускане в свободно обращение, в съответното поле на посочената декларация се вписва броят единици от внесените продукти.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 25 октомври 2010 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 964/2010 AL CONSILIULUI
din 25 octombrie 2010
de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Republica Populară Chineză
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 și articolul 14 alineatul (3),
având în vedere propunerea Comisiei Europene prezentată după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. MĂSURI PROVIZORII
(1)
Comisia, prin Regulamentul (UE) nr. 404/2010 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”) a instituit o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de anumite roți de aluminiu originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”).
(2)
Procedura a fost inițiată în urma plângerii introduse la data de 30 iunie 2009 de către Asociația Fabricanților de Roți din Europa (EUWA) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 50 %, din producția totală de anumite roți de aluminiu a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile importante rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.
2. PROCEDURA ULTERIOARĂ
(3)
Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri provizorii (denumită în continuare „comunicarea constatărilor provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Parților care au solicitat acest lucru li s-a acordat posibilitatea de a fi audiate.
(4)
Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive.
(5)
Se reamintește faptul că, astfel cum este prevăzut în considerentul 18 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2008 și 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
(6)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează recomandarea de a institui o taxă antidumping definitivă pentru importurile de anumite roți de aluminiu originare din RPC și de a percepe definitiv sumele asigurate prin intermediul taxei provizorii. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă de timp în care să poată prezenta observații ulterioare acestei informări.
(7)
Observațiile orale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și luate în considerare după caz.
2.1. Domeniul de aplicare al anchetei. Includerea importurilor din Turcia
(8)
Una dintre părți, reprezentând interesele producătorilor-exportatori, a susținut că importurile produsului în cauză din Turcia ar trebui incluse în domeniul de aplicare al prezentei anchete.
(9)
În ceea ce privește neincluderea în plângere a importurilor originare din Turcia, trebuie remarcat că în etapa de inițiere nu au existat suficiente elemente de probă care să ateste dumpingul, prejudiciul și legătura de cauzalitate pentru țara menționată pentru a justifica inițierea unei proceduri antidumping cu privire la importurile respective.
(10)
Dimpotrivă, reclamanții au oferit informații potrivit cărora importurile produsului în cauză din Turcia au fost efectuate la prețuri neafectate de dumping (a se vedea versiunea neconfidențială a plângerii, pagina 13, punctul 5, și anexa 5.1.a).
3. PRODUS ÎN CAUZĂ ȘI PRODUS SIMILAR
(11)
În urma măsurilor provizorii, unele părți și-au reiterat argumentele referitoare la diferențele dintre roțile Fabricantului de Echipamente de Origine („FEO”) și roțile de pe piața din aval (aftermarket, „AM”), afirmând că cele două segmente ar trebui tratate ca două produse diferite. Părțile respective au susținut că roțile FEO trebuie excluse din domeniul de aplicare al prezentei anchete, deoarece roțile FEO și roțile AM sunt produse conform unor procese de producție diferite, au caracteristici tehnice și fizice diferite, sunt distribuite pe canale diferite și au chiar utilizări diferite.
(12)
Se reamintește că, după cum se afirmă în considerentul 21 din regulamentul provizoriu, atât roțile AM, cât și roțile FEO pot fi produse prin intermediul tuturor proceselor de producție, la toate diametrele și greutățile, având toate tipurile de finisare. Roțile FEO și roțile AM au aceleași caracteristici fizice și tehnice și sunt interschimbabile.
(13)
Unele părți au susținut că roțile FEO au un consumator final diferit de cel al roților AM: în cazul FEO acesta este fabricantul de automobile, iar în cazul AM este proprietarul automobilului. Această interpretare este greșită. Deși roțile FEO provin, într-adevăr, de la producători de automobile, utilizarea roților FEO și AM este aceeași: ele sunt montate pe automobile și vehicule similare. Prin urmare, acestea au același utilizator final - șoferul.
(14)
Argumentul cel mai des invocat a fost acela că cerințele aplicabile roților FEO diferă de cerințele aplicabile roților AM. Potrivit argumentului respectiv, nu trebuie instituite măsuri în ceea ce privește roțile FEO, deoarece nu sunt interschimbabile cu roțile AM (acestea sunt cumpărate pentru a satisface nevoile unor piețe diferite ale produsului și diferă în ceea ce privește designul, criteriile de calitate, investiția, procesul de producție, prețurile și gradul de penetrare al importurilor).
(15)
Un alt argument a fost acela că roțile FEO sunt produse conform specificațiilor producătorilor de automobile, în timp ce roțile AM sunt concepute și fabricate conform specificațiilor selectate de către fabricantul de roți fără luarea în considerare a cerințelor unui anumit model de automobil. Deși roțile AM nu sunt fabricate în mod oficial conform specificațiilor producătorilor de automobile, acestea vor fi montate pe diferite modele de automobile. De fapt, în cele din urmă ele vor fi montate pe exact aceleași modele de automobile pentru care au fost produse inițial roțile FEO. Faptul că specificațiile provin din surse diferite nu poate fi considerat ca atare drept o dovadă a diferențelor dintre caracteristicile fizice și tehnice ale acestora.
(16)
Informații suplimentare s-au primit de la producătorii și fabricanții de automobile din cadrul Uniunii. Acestea au confirmat faptul că aceleași procese de producție (turnare, deformare continuă, laminare, forjare, roți din 2-3 piese) sunt utilizate atât pentru roțile AM, cât și pentru roțile FEO. Ambele sunt produse la toate greutățile și diametrele. Inserțiile, utilizarea anumitor tipuri de finisare și tratamentul termic se aplică atât roților FEO, cât și roților AM.
(17)
Unele părți au susținut că diferențele tehnice dintre roțile FEO și AM se reflectă în faptul că roțile FEO utilizează aluminiu primar, în timp ce pentru producția de roți AM aluminiul este adesea extras din deșeuri. Comisia a analizat cu atenție aceste observații. De asemenea, s-au primit informații suplimentare de la fabricanții de automobile și producătorii din cadrul UE. În special acei producători UE care fabrică atât roți FEO, cât și roți AM au atestat că atât aluminiul primar, cât și aluminiul extras din deșeuri - deși acesta din urmă într-o măsură mai mică - sunt utilizate la producția ambelor tipuri de roți. Informații suplimentare obținute pe parcursul anchetei au confirmat faptul că principalul criteriu folosit pentru a face o distincție cu privire la tipul și calitatea aluminiului utilizat este procentul de siliciu (7 % sau 11 %). Ambele aliaje sunt utilizate în egală măsură pentru roțile FEO și cele AM.
(18)
Nici diferențele dintre cerințele de testare nu demonstrează cu certitudine că roțile FEO și roțile AM sunt două produse diferite. Trebuie remarcat că nu există un set omogen general de cerințe pentru roțile de aluminiu. Standardele se modifică în funcție de producător și de țară. În cele din urmă, nu se poate trasa o linie clară de separație între roțile AM și roțile FEO pe baza standardelor sau a cerințelor. Potrivit informațiilor existente la dosar, atât roțile FEO, cât și roțile AM sunt supuse unor încercări diverse [teste cu raze X, teste chimice, probe de etanșeitate, încercări de rezistență, încercări de rezistență la coroziune, teste de echilibru al roților, încercări dinamice la șoc, probe de rezistență radială, încercări la încovoiere, încercări în ceață salină, încercări de coroziune accelerată în acid acetic și clorură de cupru (Copper-Accelerated Acetic Salt Spray test - CASS)]. În plus, se pare că diferențele dintre cerințele de încercare și diferențele dintre standarde constituie mai degrabă un indiciu al unei delimitări între diferitele state membre decât între roțile FEO și AM ca două produse diferite.
(19)
Potrivit informațiilor existente la dosar, cerințele de calitate impuse de industria automobilelor determină un produs cu un grad ridicat de standardizare, care este ușor interschimbabil între producători la scară mondială. În cadrul segmentului AM, cerințele de calitate pot fi specificate și de către clienți, iar roțile respective trebuie să satisfacă în același timp și cerințele internaționale și naționale. În consecință, anumitor roți din ambele segmente li se pot aplica cerințe sau specificații mai riguroase, ceea ce înseamnă că unele roți AM ar putea respecta standarde mai stricte decât roțile FEO.
(20)
Faptul că roțile AM nu sunt montate, de obicei, la automobilele noi și că fabricanții de automobile utilizează roți fabricate de către producători selectați sub numele mărcii lor constituie o decizie de aprovizionare care nu are relevanță pentru constatarea referitoare la caracterul interschimbabil al roților FEO și AM. În mod fizic, o roată AM, respectiv o roată care poartă numele mărcii unui anumit producător de roți, ar putea fi montată la un automobil nou.
(21)
Aceste constatări sunt confirmate de faptul că producătorii de mașini se aprovizionează și vând și roți aftermarket. Unele dintre acestea sunt vândute sub numele de marcă al producătorului de automobile (Furnizorul de Echipamente de Origine, FEO), altele sub marca producătorului de roți.
(22)
Numeroase observații au făcut referire la cerințele impuse de către producătorii de automobile furnizorilor de roți (cum ar fi dovada existenței unui sistem de management al calității cu certificare ISO pe deplin funcțional, evaluarea performanței calitative pe baza experienței dobândite în proiecte anterioare, precum și calitatea livrărilor și a performanței în teren, evaluarea riscului de produs și a riscului de proiect). Cu toate acestea, roțile din aluminiu au aceleași caracteristici și utilizări fizice, tehnice și chimice indiferent de cerințele impuse care nu sunt relevante pentru caracteristicile respective.
(23)
De asemenea, se reamintește faptul că mulți fabricanți de roți produc pentru ambele segmente, iar roțile FEO și AM sunt fabricate pe aceleași linii de producție. Producătorii care activează pe un segment pot pătrunde și pe celălalt segment.
(24)
În final, unele părți au argumentat că roțile FEO și AM ar trebui considerate ca fiind două produse diferite deoarece se încadrează la subpoziții tarifare diferite.
(25)
Procedura antidumping curentă se referă la roțile din aluminiu („RA”) care se încadrează în prezent la codurile NC ex 8708 70 10 și ex 8708 70 50. Codul NC 8708 70 10 se referă la roțile pentru transport rutier și la piese și accesorii aferente acestora pentru asamblare industrială. Aceasta înseamnă că aplicarea taxei vamale mai mici prevăzute în prezentul regulament face obiectul așa-numitului control al utilizării finale. Cele două coduri NC sunt separate pentru a indica diferența de taxă vamală și pentru a permite aplicarea unei taxe mai mici pentru roțile destinate industriei de montaj. Totuși, acest lucru nu afectează definiția produsului în cauză.
(26)
Ca răspuns la observațiile părților, trebuie remarcat mai întâi că definiția produsului în cauză în cadrul unei proceduri antidumping nu se referă la clasificările produsului la diversele poziții tarifare. Din acest motiv, un produs vizat de o procedură antidumping se poate încadra la mai multe coduri NC. De fapt, această situație este destul de des întâlnită.
(27)
În al doilea rând, roțile care se încadrează la ambele coduri NC sunt identice. Singura diferență constă în modul în care sunt distribuite după importare.
(28)
În al treilea rând, trebuie remarcat că volumele importurilor în baza codului NC având legătură cu asamblarea industrială sunt mai mici decât volumele importurilor FEO declarate de către producătorii de automobile cooperanți. Acest fapt pare să sugereze că roțile FEO au fost vămuite în baza ambelor coduri NC. Având în vedere că producătorii de automobile par să facă importuri în baza ambelor coduri NC, diferențierea oficială în baza utilizării finale ar fi extrem de dificilă.
(29)
În consecință, argumentele aduse de către părțile interesate sunt respinse, iar constatările regulamentului provizoriu se confirmă. Se consideră că roțile FEO și AM constituie un singur produs în cauză.
3.1. Roțile de motocicletă și remorcă
(30)
Produsul vizat de ancheta prezentă este reprezentat de „roțile din aluminiu pentru autovehicule încadrate la codurile NC 8701-8705, cu sau fără accesoriile lor, având sau nu pneuri montate, încadrate în prezent la codurile NC ex 8708 70 10 și ex 8708 70 50 (codurile TARIC 8708701010 și 8708705010)”. Această definiție este conformă cu avizul de inițiere a procedurii publicat la data de 13 august 2009 și cu plângerea care se află la originea cauzei.
(31)
Părțile au întrebat dacă ancheta vizează și roțile de motocicletă și de remorcă. Definiția menționată mai sus exclude în mod implicit roțile de aluminiu pentru motociclete de la poziția 8711 și pe cele pentru remorci de la poziția 8716 care sunt, în principiu, clasificate la pozițiile 8711 și respectiv 8716.
(32)
În ceea ce privește roțile pentru remorci, pe parcursul anchetei s-a argumentat că, în afară de codurile NC indicate în avizul de inițiere a procedurii, un alt cod ce acoperă, inter alia, roțile pentru remorci (cod NC 8716 90 90) ar putea fi utilizat pentru importurile în Uniune, pentru circumvenția măsurilor vizând produsul în cauză (deși se pare că respectivul cod nu este utilizat în prezent în practică în acest scop).
(33)
S-a propus ca ancheta actuală să vizeze și roțile de aluminiu care se încadrează la codul NC 8716 90 90.
(34)
Serviciile Comisiei au informat toate părțile în cauză prin intermediul unei înștiințări anexate la dosarul deschis pentru consultare de către părțile interesate cu privire la posibila includere a celuilalt cod NC în procedură.
(35)
Cu toate acestea, după cum s-a afirmat mai sus, roțile de aluminiu care sunt de la început destinate remorcilor și care se încadrează așadar la codul NC 8716 90 90 nu sunt vizate de avizul de inițiere. Prin urmare, nu se poate exclude posibilitatea ca anumiți operatori care produc sau comercializează astfel de roți să nu se fi prezentat la această anchetă de vreme ce au considerat că importurile respective nu sunt eligibile și ca atare nu aveau cunoștință de înștiințarea sus-menționată. În aceste condiții, nu este just ca aceste roți să fie incluse în procedură. Pe de altă parte, de vreme ce utilizarea codului NC sus-menționat pare să genereze un risc de circumvenție foarte ridicat, este just să se introducă un cod TARIC cu ajutorul căruia să se poată monitoriza cu exactitate evoluția nivelului importurilor de roți care se încadrează la codul respectiv. În baza articolului 14 alineatul (3) din regulamentul de bază, o prevedere în acest scop a fost inclusă în dispozitivul prezentului regulament.
4. TRATAMENTUL DE SOCIETATE CARE FUNCȚIONEAZĂ ÎN CONDIȚIILE UNEI ECONOMII DE PIAȚĂ (TEP), TRATAMENTUL INDIVIDUAL (TI) ȘI ȚARA ANALOAGĂ
4.1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (Tep)
(36)
Toți producătorii-exportatori incluși în eșantion au contestat constatările provizorii prevăzute în considerentele 26-53 din regulamentul provizoriu.
(37)
În primul rând, trebuie subliniat că în RPC aluminiul primar reprezintă peste 50 % din costul de producție al unei roți de aluminiu. Trei dintre cele patru societăți incluse în eșantion au susținut că decizia de neacordare a TEP trebuie să fie individuală și luată în funcție de fiecare societate, pe când în cazul de față Comisia, prin faptul că a afirmat că există o intervenție a statului în luarea deciziilor privind achiziția principalei materii prime brute (aluminiu) după cum se precizează în considerentele 30-37din regulamentul provizoriu, a respins acordarea TEP în mod general la nivel de țară. Acest argument nu poate fi acceptat; într-adevăr, analiza efectuată de către Comisie a fost realizată în mod individual pentru fiecare producător inclus în eșantion. Este adevărat că Comisia a făcut aceeași constatare pentru toți cei patru producători, dar acest lucru se datorează faptului că există o intervenție a statului în procesul de luare a deciziilor la nivelul fiecăruia dintre aceștia, după cum se explică în considerentele 30-37 din regulamentul provizoriu. Comisia nu ar fi ajuns la aceeași constatare pentru orice societate care funcționează în RPC și care face dovada faptului că își achiziționează cea mai mare parte din cantitatea de aliaj de aluminiu pe care o consumă la prețurile London Metal Exchange (LME) prin mecanismele uzuale folosite de orice societate din acest sector înființată în orice altă parte a lumii. Dacă lucrurile ar fi stat așa, această societate ar fi putut beneficia de TEP, deși a fost înființată în RPC, în eventualitatea îndeplinirii celorlalte criterii.
(38)
Având în vedere cele menționate anterior, constatările formulate în considerentele menționate și în considerentul 48 din regulamentul provizoriu se confirmă.
(39)
În ceea ce privește intervenția statului în luarea altor decizii de natură comercială, niciunul dintre cele trei grupuri menționate în considerentul 38 din regulamentul provizoriu nu a oferit elemente de probă suplimentare care să poată permite ajungerea la alte constatări. S-a argumentat în special că hotărârea Tribunalului în cauza Zheijiang Xinan/Consiliul (3) prevede astfel: „noțiunea «intervenție semnificativă din partea statului» nu poate fi asimilată cu orice influență asupra activităților unei întreprinderi sau cu orice implicare în procesul decizional al acesteia, ci trebuie înțeleasă ca fiind o acțiune a autorităților publice de natură să determine incompatibilitatea deciziilor întreprinderii cu condițiile unei economii de piață”. Având în vedere această hotărâre, exportatorii susțin că instituțiile europene ar trebui să o aplice și să analizeze cu atenție în ce măsură acțiunile întreprinse de către stat în gestionarea societății sunt incompatibile cu condițiile economiei de piață. În această privință, trebuie subliniat că hotărârea respectivă face în prezent obiectul unui recurs. Prin urmare, hotărârea menționată a Tribunalului va intra în vigoare numai de la data hotărârii referitoare la recurs. În consecință, instituțiile europene se află în situația de a susține că intervenția statului identificată în cazul de față este suficientă pentru a constata neîndeplinirea criteriului 1. Având în vedere cele menționate anterior, constatările din considerentul 38 din regulamentul provizoriu se confirmă.
(40)
Niciunul dintre cele două grupuri care, potrivit constatărilor formulate în stadiul provizoriu, nu a respectat cerințele criteriului 2 nu a contestat aceste constatări provizorii. S-a confirmat așadar, conform celor indicate în considerentele 39 și 49 din regulamentul provizoriu, că cele două grupuri incluse în eșantion nu dețin situații financiare întocmite și auditate în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate.
(41)
Grupul Baoding Lizhong a susținut că articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază impune în mod expres obligația ca perturbările să fie cauzate de fostul sistem de economie planificată; grupul a susținut că, întrucât a funcționat întotdeauna ca grup privat, perturbările nu pot fi rezultatul „fostului” sistem de economie planificată, deoarece grupul nu a funcționat niciodată ca o societate deținută de stat. Acest argument nu poate fi acceptat. După cum s-a constatat în această cauză, costurile de producție și situația financiară a societăților pot face obiectul unor perturbări semnificative moștenite de la fostul sistem de economie planificată, indiferent dacă societatea a funcționat ca o societate deținută de stat sau nu.
(42)
În plus, grupul Baoding Lizhong, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd și CITIC Dicastal și-au reiterat argumentele prezentate deja înainte de adoptarea regulamentului provizoriu și au insistat asupra faptului că avantajele de care s-au bucurat societățile nu au fost semnificative. Cu toate acestea, după cum s-a explicat în considerentul 50 din regulamentul provizoriu, în urma anchetei s-a descoperit că perturbările produse situației financiare a grupurilor au fost semnificative.
(43)
În plus, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd a susținut că scutirile de impozit acordate societăților străine nu reprezintă o subvenție specifică și că, potrivit jurisprudenței OMC privind măsurile compensatorii, sarcina probei privind specificitatea revine autorităților anchetatoare (4). În cuprinsul declarației sale, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd face referire și la articolul 4 alineatul (5) din regulamentul de bază antisubvenții (5), care prevede că „orice stabilire a specificității […] se susține în mod clar prin elemente de probă pozitive”. De asemenea, societatea menționează articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază antisubvenții (criterii sau condiții obiective de eligibilitate pentru obținerea unei subvenții, implicând faptul că nu există specificitate) și articolul 10 din Acordul privind subvențiile și măsurile compensatorii, care definește o taxă compensatorie ca fiind „o taxă impusă pentru a compensa orice subvenție acordată, direct sau indirect, la fabricarea, producția sau exportul unei mărfi”. În final, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd a sugerat că „în cazul în care serviciile Comisiei doresc să compenseze subvențiile oferite de guvernul chinez, procesul corespunzător prin care pot face acest lucru îl constituie o anchetă antisubvenții”.
(44)
Cu referire la această interpretare a legislației antidumping, trebuie spus că ea este incorectă, deoarece criteriile regulamentului de bază antisubvenții nu se pot aplica în contextul unei analize TEP. Regulamentul de bază antidumping prevede efectuarea unei analize care să stabilească în ce măsură costurile de producție și situația financiară a firmelor fac obiectul unor perturbări semnificative moștenite din perioada fostului sistem de economie planificată, precum și, după cum s-a arătat mai sus, în ce măsură acțiunile care presupun implicarea statului în modelarea mediului de afaceri prin măsuri caracteristice economiei planificate ar trebui considerate o influență a statului moștenită din perioada fostului sistem de economie planificată.
(45)
Având în vedere cele menționate anterior, constatăriile din considerentele 40-44 și 50-52 din regulamentul provizoriu se confirmă.
(46)
Exportatorii și-au reiterat afirmațiile formulate în considerentele 46 și 47 din regulamentul provizoriu, potrivit cărora, conform articolului 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, se determină dacă producătorii îndeplinesc sau nu criteriile în vederea acordării TEP în termen de trei luni de la inițierea anchetei, în timp ce, în cazul de față, acest lucru a fost determinat după expirarea termenului de trei luni. În sprijinul argumentului lor, exportatorii au citat sentința Tribunalului în cauza T-299/05 (6). Exportatorii au subliniat în special faptul că, la momentul transmiterii comunicării privind TEP, Comisia primise toate răspunsurile la chestionarele antidumping trimise exportatorilor, precum și răspunsurile la chestionarele transmise societăților înființate în țara analogă; fiind, prin urmare, în posesia datelor cuprinse în răspunsurile la respectivele chestionare, serviciile Comisiei dețineau toate informațiile necesare în vederea calculării marjei de dumping conform metodologiei uzuale și metodologiei țării analoage. Exportatorii au ajuns la concluzia că, așadar, Comisia se afla în situația de a cunoaște efectul pe care decizia sa privind TEP îl va avea în ceea ce privește calcularea marjei de dumping. Având în vedere cele menționate anterior, exportatorii nu exclud faptul că decizia privind TEP a fost luată pe baza efectelor dumpingului.
(47)
Acest argument nu poate fi acceptat. În primul rând, contrar celor afirmate, la momentul transmiterii comunicării privind TEP, Comisia nu deținea toate informațiile necesare pentru calcularea marjei de dumping. Într-adevăr, în circumstanțele acestui caz, informațiile cuprinse în răspunsurile la chestionarele antidumping și în chestionarele transmise societăților înființate în țara analoagă nu au fost nici complete, nici corecte, și ca atare Comisia nu se afla în situația de a putea calcula marjele de dumping la momentul respectiv. Într-adevăr, a fost nevoie să se efectueze vizite de verificare în vederea culegerii informațiilor și datelor necesare pentru un calcul corect al marjelor de dumping. Aceste vizite au demarat la mai mult de două săptămâni de la transmiterea comunicării privind TEP. Prin urmare, în lipsa datelor obținute în timpul vizitelor de verificare, Comisiei îi era practic imposibil să efectueze calcule referitoare la dumping înainte de transmiterea comunicării privind TEP și să ia decizia privind TEP pe baza efectelor dumpingului.
(48)
În al doilea rând, exportatorii nu au prezentat niciun fel de elemente de probă pentru a demonstra că decizia privind TEP ar fi fost diferită dacă ar fi fost adoptată în cadrul termenului de trei luni.
4.2. Constatare
(49)
Constatarea potrivit căreia tuturor societăților care au solicitat acordarea TEP trebuia să li se refuze TEP, după cum se stabilește în considerentul 53 din regulamentul provizoriu, se confirmă.
4.3. Tratamentul individual (TI)
(50)
Ambele grupuri incluse în eșantion cărora li s-a refuzat în mod provizoriu acordarea TI din cauza intervenției statului, constatată a fi de așa natură încât permitea circumvenția măsurilor în cazul în care exportatorilor individuali li se acordau rate diferite au contestat constatarea provizorie prevăzută în considerentul 55 din regulamentul provizoriu. Baoding Lizhong susține că nu există intervenție din partea statului și afirmă, de asemenea, că din textul articolului 9 alineatul (5) literele (c) și (e) nu rezultă că este suficient să existe intervenție din partea statului într-o anumită măsură pentru a se refuza acordarea TI și că formularea explicită a articolului 9 alineatul (5) permite existența unei intervenții a statului într-o anumită măsură și în același timp acordarea TI, cu condiția să existe suficientă independență față de stat și ca intervenția statului să nu fie de așa natură încât să permită circumvenția. Aceasta s-ar întâmpla numai în situația în care funcționarii statului ar deține majoritatea funcțiilor cheie și ar putea interveni în deciziile comerciale zilnice.
(51)
Al doilea grup a susținut că majoritatea acțiunilor sale aparțin unor persoane particulare și că riscul de circumvenție este inexistent, deoarece grupul aprovizionează exclusiv fabricanți de automobile de pe piața FEO, iar pentru fiecare model de roată contractul încheiat cu fabricantul de automobile prevede în mod explicit locația de producție care este auditată atât înainte de încheierea contractului, cât și pe durata acestuia.
(52)
În ceea ce privește cererile prezentate de către Baoding Lizhong, riscul de circumvenție a fost reanalizat. Intervenția statului nu este de așa natură încât să permită circumvenția. În consecință, TI poate fi acordat lui Baoding Lizhong.
(53)
În ceea ce privește CITIC Dicastal, aceasta este o societate deținută de stat și controlată în mod direct de către stat (majoritatea acțiunilor sale aparțin statului). Intervenția statului este de așa natură încât permite circumvenția măsurilor, în cazul în care obține o taxă diferită. Cu alte cuvinte, producția altor societăți controlate de către stat ar putea fi redirecționată prin CITIC Dicastal. În ceea ce privește celălalt argument oferit de CITIC Dicastal, faptul că aprovizionează exclusiv fabricanți de automobile de pe piața FEO nu o împiedică să aprovizioneze alți clienți în viitor. Așadar, se poate constata că lui CITIC Dicastal trebuie să i se refuze acordarea TI.
4.4. Țară analoagă
(54)
Mai multe părți interesate au contestat alegerea Turciei ca țară analoagă. Argumentele acestora nu pot fi acceptate: în primul rând, deoarece observațiile au sosit la mult timp după expirarea termenului legal de depunere a observațiilor privind alegerea țării analoage (termenul-limită a expirat la 24 august 2009) și în al doilea rând deoarece nu pot fi luate în considerare din considerente de fond.
(55)
Aceste argumente pot fi rezumate după cum urmează:
1.
Una dintre societățile cooperante din Turcia (Hayes Lemmerz) este afiliată unui producător din UE și ambele societăți cooperante sunt membre ale EUWA (asociația care îi reprezintă pe producătorii europeni și care a formulat plângerea). Această afirmație nu poate fi acceptată. Faptul că una dintre societățile din țara analoagă este afiliată unei societăți din UE și că ambele societăți sunt membre ale aceleiași asociații ca și reclamanții nu poate fi considerat un criteriu relevant pentru a respinge statutul de țară analoagă al Turciei, având în vedere că criteriile ce trebuie luate în calcul atunci când se analizează eligibilitatea unei țări analoage trebuie să se bazeze exclusiv pe fapte cum ar fi nivelul concurenței pe piața națională a țării analoage și inexistența unor diferențe semnificative în cadrul procesului de producție între producătorii din țara analoagă și exportatorul din țara care nu are economie de piață.
2.
S-a argumentat, de asemenea, că procesul de producție în China nu este comparabil cu cel din Turcia, deoarece societățile din China au acces la materii prime mai ieftine. Această afirmație nu poate fi luată în considerare. Pe de o parte, accesul la aluminiu mai ieftin se datorează unei perturbări a prețurilor cauzate de intervenția statului. După cum s-a explicat mai sus, RPC beneficiază de o situație unică pe plan mondial în ceea ce privește accesul la cele mai scăzute prețuri pentru materiile prime și nicio altă situație comparabilă nu poate fi identificată în alte țări. Pe de altă parte, ancheta a demonstrat că procesul de producție din China este practic identic cu cel din Turcia.
3.
În final, s-a susținut că nu există suficientă concurență la nivel intern, deoarece producția internă este destinată în principal exporturilor și există bariere de intrare la importurile din afara UE. Aceste afirmații nu pot fi luate în considerare. Într-adevăr, piața UE este de cel puțin șase ori mai mare decât piața turcă și nu există bariere la intrarea pe piață; prin urmare, este rezonabil ca Turcia să trimită în UE o parte semnificativă a producției sale. Mai mult, există suficientă concurență pe piața națională a Turciei, deoarece există cel puțin cinci producători naționali și nu există bariere la importurile din UE.
(56)
Având în vedere cele menționate anterior, constatarea provizorie conform căreia Turcia constituie o țară analoagă adecvată și rezonabilă, prevăzută în considerentul 63 din regulamentul provizoriu, se confirmă.
4.5. Dumpingul
4.5.1. Metoda de calcul
(57)
Doi producători-exportatori au contestat constatările provizorii prevăzute în considerentele 57-77 din regulamentul provizoriu. S-a susținut că, potrivit articolului 2 alineatul (11) din regulamentul de bază antidumping, calculele privind dumpingul trebuie să se bazeze pe „toate exporturile către Comunitate”; cu alte cuvinte, aceștia consideră că 100 % din tranzacții trebuie luate în calcul atunci când se calculează marjele de dumping. De asemenea, s-a argumentat că cele mai costisitoare tranzacții, în special pentru una dintre societățile supuse anchetei, nu au fost luate în considerare la calcularea marjelor de dumping.
(58)
În legătură cu argumentul privind numărul tranzacțiilor ce trebuie luate în considerare, s-a subliniat că articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază antidumping stabilește luarea în considerare, pentru calculul dumpingului, a „tuturor exporturilor către Comunitate”, dar „sub rezerva dispozițiilor pertinente care reglementează compararea echitabilă”. Aceasta înseamnă că, în cazul în care nu se poate ajunge la o corespondență rezonabilă pentru 100 % din produse, nu se vor putea lua în calcul 100 % din exporturi. Acest fapt este considerat rezonabil, cu condiția ca respectivele calcule să se bazeze pe un procent suficient de important din exporturile totale. În cazul de față, aproximativ 85 % din tranzacții au fost luate în calcul.
(59)
În ceea ce privește afirmația potrivit căreia cele mai costisitoare tranzacții nu au fost luate în calcul, s-a efectuat un nou calcul privind dumpingul, pentru a le lua și pe acestea în considerare. S-a adăugat un număr suplimentar de tipuri de produse celor deja utilizate pentru calculul provizoriu. Aceasta a permis includerea în calcule a cât mai multor tranzacții posibile, garantând, de asemenea, și că prețul unitar mediu ponderat al tuturor exporturilor pe societate exportatoare este cât mai apropiat cu putință de prețul unitar mediu ponderat al exporturilor (respectivei societăți) utilizat la calcularea marjei de dumping. În acest mod s-a ținut seama de valoarea tuturor exporturilor, inclusiv a celor mai costisitoare. Valorile normale pentru aceste tipuri suplimentare de produse au fost calculate folosind metodologia explicată în considerentul 70 din regulamentul provizoriu. În urma acestui nou calcul, marjele de dumping au scăzut, în special pentru YHI.
(60)
Metodologia aplicată la stabilirea valorii normale, a prețului de export și a comparației este aceeași cu cea descrisă în considerentele 64-75 din regulamentul provizoriu. Singurele modificări pentru noile calcule se referă la creșterea numărului de tranzacții luate în calcul și la luarea în considerare a faptului că prețul mediu al tranzacțiilor de export utilizate la calcularea dumpingului pentru orice societate dată nu trebuie să difere în mod substanțial de prețul de export mediu al tuturor tranzacțiilor respectivei societăți.
(61)
S-a susținut că analiza Comisiei nu ia în considerare evoluția ratelor de schimb, în special aprecierea dolarului american în raport cu euro, și nici costurile aluminiului primar și ale transportului internațional de mărfuri. Această afirmație nu este întemeiată, deoarece serviciile Comisiei, conform practicilor lor, au inclus toate tipurile de costuri verificabile în analiza pieței produsului în cauză pe parcursul PA.
(62)
Producătorul chinez YHI a afirmat că pentru a calcula marja sa de dumping individuală s-a efectuat un calcul greșit al ajustărilor. Comisia a acceptat această afirmație și a efectuat un nou calcul, din care a rezultat o marjă de dumping de 23,81 %, și anume cu 2,14 % mai puțin decât cea calculată anterior.
4.5.2. Marjele de dumping definitive
Societatea
Marjă de dumping definitivă
YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd
23,81 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
60,29 %
Baoding Lizhong
67,66 %
Alte societăți cooperante
44,23 %
Toate celelalte societăți
67,66 %
5. PREJUDICIUL
(63)
Comisia a primit observații referitoare la constatările provizorii privind prejudiciul. Unele dintre aceste observații au repetat observațiile abordate deja în regulamentul provizoriu.
(64)
Argumentele prezentate ca răspuns la observațiile deja abordate în regulamentul provizoriu nu sunt repetate în prezentul regulament.
5.1. Importurile din RPC
(65)
Părțile au susținut că metodologia de calcul a importurilor nu a fost suficient explicată. Aceste critici nu au fost totuși întemeiate.
(66)
Se reamintește că, în etapa provizorie, metodologia s-a bazat pe plângere, dar a fost contraverificată cu alte surse (date oferite de către producătorii cooperanți, utilizatori, exportatori). În lumina observațiilor prezentate de către părți, aceste date au fost analizate încă o dată, iar constatările provizorii se confirmă.
(67)
Se reamintește faptul că trei înștiințări prin care se comunicau informații detaliate privind metodele de calcul al producției, importurilor și vânzărilor au fost incluse în dosarul deschis pentru consultare de către părțile interesate în ziua publicării regulamentului provizoriu.
(68)
Deoarece codurile NC vizate de prezenta anchetă conțin și alte produse în afara produsului în cauză, majoritatea observațiilor s-au referit la metodologia utilizată de Comisie pentru a exclude produsele care nu sunt în cauză din volumele raportate.
(69)
Codul NC 8708 70 50 acoperă roți din aluminiu și piese și accesorii ale acestora din aluminiu. Datele corespondente au fost extrase din Comext, exprimate în tone, fără a se efectua vreo altă ajustare în acest stadiu, plecându-se de la prezumția sugerată în plângere că piesele de schimb și accesoriile au o importanță minoră.
(70)
Codul NC 8708 70 10 acoperă, printre altele, roți din aluminiu și piese și accesorii ale acestora din aluminiu. Și aici datele corespondente au fost extrase din Comext, exprimate în tone, și au fost ajustate în mod corespunzător, conform metodologiei descrise în plângere.
(71)
Observațiile depuse de către părți au conținut în mare parte critici la adresa acestei abordări, fără a sugera totuși o alternativă mai adecvată sau mai fiabilă. Criticile au vizat în principal faptul că părțile, neștiind ce metodă urma să fie aplicată de către Comisie, nu au putut depune observații. Se reamintește că versiunea neconfidențială a plângerii, în care se prezintă în detaliu metodologia de excludere, a fost disponibilă în dosarul neconfidențial încă din momentul inițierii procedurii. Comisia a contraverificat datele furnizate în plângere și nu a constatat niciun factor care ar putea submina caracterul rezonabil al metodei alese. În plus, având în vedere că părțile nu au propus o metodă alternativă de excludere, observațiile acestora au fost considerate neîntemeiate.
(72)
Un al doilea set de observații s-a referit la metoda de conversie a volumelor exprimate inițial în tone în unități pentru cele două coduri NC. Și în acest caz, Comisia a urmat metoda sugerată în plângere și a coroborat-o ulterior cu răspunsurile la chestionarele trimise exportatorilor chinezi. Respectiva metodologie sugerează că greutatea medie pe unitate importată din China este de aproximativ 9 kg pe roată. Greutatea unitară a produselor importate din alte țări terțe a fost estimată la aproximativ 10 kg pe unitate conform plângerii, dar a fost contraverificată cu informațiile puse la dispoziție pe parcursul anchetei curente de diferite părți.
(73)
În cuprinsul observațiilor ulterioare etapei provizorii, părțile au susținut că ar trebui să se ia în considerare 10 kg în loc de 9 kg ca greutate medie, deoarece aceasta ar trebui să fie greutatea medie a roților FEO importate. După cum s-a precizat în regulamentul provizoriu, greutatea medie de 9 kg s-a bazat pe datele furnizate de către producătorii-exportatori incluși în eșantion. În consecință, se constată că aceasta este cea mai rezonabilă metodă de conversie care reflectă greutatea medie a importurilor din China. În orice caz, conversia bazată pe 10 kg pentru roțile FEO a demonstrat că nu ar exista niciun impact asupra constatărilor finale.
(74)
Constatările din considerentele 86-88 din regulamentul provizoriu se confirmă.
5.1.1. Volumul și prețurile importurilor din RPC
(75)
Constatările stabilite, printre altele, pe baza datelor Eurostat raportate în considerentele 86-89 din regulamentul provizoriu au fost confirmate de răspunsurile oferite la chestionare de către producătorii-exportatori. Având în vedere că datele provin din surse diferite, este firesc ca tendințele să varieze ușor, în funcție de segment și de societate. În orice caz, acestea au confirmat nivelul scăzut al prețurilor, care, combinat cu nivelul ridicat de subcotare și cu creșterea abruptă a volumelor importurilor din RPC, subliniază acuratețea constatării generale în acest caz.
(76)
Datele și tendințele au fost verificate și pentru segmentele FEO și AM luate separat. Regulamentul provizoriu prevedea în mod eronat în considerentul 89 că prețurile pentru anii 2006-2008 trebuie să se bazeze pe datele Eurostat deoarece chestionarele exportatorilor nu au furnizat date pertinente. Afirmația ar fi trebuit corelată cu separarea tranzacțiilor FEO de tranzacțiile AM. Separarea poate fi constatată numai pe baza unor liste individuale pentru fiecare tranzacție în parte furnizate de către exportatori.
(77)
În ceea ce privește prețurile unitare AM, datele arată niveluri mai mult sau mai puțin constante, cu o ușoară creștere la sfârșitul perioadei. Acestea au variat între 25 și 34 EUR în 2006, între 24 și 32 EUR în 2007, între 25 și 29 EUR în 2008 și între 26 și 36 EUR pe durata PA. Din motive de confidențialitate, aceste variații au fost modificate în sus sau în jos cu cel mult 15 %.
Variația de preț pentru importurile AM din China (pe baza exportatorilor incluși în eșantion)
+/- 15 %
+/- 15 %
2006
25
34
2007
24
32
2008
25
29
PA
26
36
(78)
Prețurile unitare FEO la importurile din RPC demonstrează o scădere cu peste 15 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Nu se pot divulga mai multe detalii din motive de confidențialitate, după cum se explică în secțiunea privind calculul nivelului de eliminare a prejudiciului de mai jos.
(79)
O parte a susținut că prețurile la importul din China au crescut între 2008 și PA atunci când majoritatea indicatorilor referitori la prejudiciu au înregistrat un declin semnificativ. Într-adevăr, a existat o creștere nominală a prețurilor la importurile din China (deși cu numai 1,6 %) (7). Trebuie subliniat, totuși, că pe parcursul întregii perioade analizate acestea au scăzut cu 8 %.
(80)
În ansamblu, nivelurile scăzute ale prețurilor au fost confirmate pentru ambele segmente, care, combinate cu gradul ridicat de subcotare și creșterea abruptă a importurilor din RPC, confirmă constatările din acest caz.
5.2. Analiza separată a prejudiciului pe segmentele FEO și AM
(81)
Una dintre observațiile principale primite după instituirea măsurilor provizorii s-a referit la faptul că ar fi trebuit efectuată o analiză separată a tuturor indicatorilor privind prejudiciul pentru segmentele FEO și AM.
(82)
Una dintre părți a făcut trimitere, în acest sens, la Regulamentul (CE) nr. 1888/2006 al Comisiei (8), precum și la Regulamentul (CE) nr. 682/2007 al Consiliului (9) privind importurile de porumb dulce originar din Thailanda, susținând că în cazurile respective s-a efectuat o astfel de analiză pe segmente. Partea respectivă a mai susținut că prin nerespectarea metodologiei aplicate în procedura privind porumbul dulce, Comisia a încălcat cerințele OMC.
(83)
În procedura privind porumbul dulce s-a făcut referire la dispozițiile pertinente ale OMC în care se afirmă că, potrivit organului de apel, „dacă autoritățile de anchetă întreprind analiza unui sector național, acestea ar trebui să analizeze, în principiu, într-o manieră similară toate celelalte părți care alcătuiesc sectorul respectiv, precum și sectorul în ansamblul său” (10). Această cauză demonstrează cu claritate că abordarea din cazul de față este în conformitate cu practica de până acum a instituțiilor și cu Acordul antidumping al OMC. (11) Analiza pe segmente este posibilă, însă trebuie să fie însoțită de o analiză a întregului sector.
(84)
Se reamintește că în cadrul procedurii curente, în etapa provizorie, cele două segmente au fost luate în considerare împreună; totuși, unii indicatori au fost analizați separat pentru roțile FEO și AM (subcotare, consum, cote de piață). În lumina observațiilor prezentate de către părți, Comisia a efectuat o analiză ulterioară, iar unii indicatori suplimentari au fost analizați la nivel de segment (a se vedea mai jos). După cum se arată în continuare, această analiză confirmă faptul că tendințele pentru produsul în cauză luat în ansamblu corespund, în general, cu cele pentru segmentele FEO și AM considerate separat.
5.2.1. Consum
(85)
Tabelul de mai jos demonstrează dezvoltarea consumului de roți de aluminiu la nivelul Uniunii pe segmentele FEO și AM considerate separat. Mai multe informații detaliate privind separarea în funcție de importuri FEO sau AM au fost furnizate mai sus, în secțiunea privind importurile. Datele referitoare la separare s-au bazat pe mai multe surse de informații, respectiv producători UE cooperanți, utilizatori și producători-exportatori din țara în cauză.
Unități (în 000)
2006
2007
2008
PA
Consum total Uniune
58 607
62 442
58 313
49 508
Indice 2006 = 100
100
107
99
84
Consum FEO
43 573
44 009
42 076
34 915
Indice 2006 = 100
100
101
97
80
Consum AM
15 033
18 432
16 237
14 592
Indice 2006 = 100
100
123
108
97
(86)
Consumul total la nivelul Uniunii a scăzut cu 16 % pe parcursul perioadei analizate de la 58,6 milioane unități la 49,5 milioane unități. Aceeași tendință se poate observa la nivelul ambelor segmente. Consumul de roți FEO a scăzut cu 20 % de la 43,5 milioane unități la 34,9 milioane unități, în timp ce consumul de roți AM a scăzut cu 3 % de la 15 la 14,5 milioane unități.
5.2.2. Importurile din RPC și cotele de piață pentru segmentele FEO și AM
(87)
Multe observații au făcut referire la constatările Comisiei privind dimensiunea segmentelor FEO și AM pe piața roților de aluminiu a UE, în special în ceea ce privește cota de piață a importurilor. Părțile au argumentat cu precădere că au fost efectuate calcule greșite de către Comisie în ceea ce privește cota de piață a importurilor FEO. În urma acestor observații, s-au derulat anchete suplimentare cu privire la cota de piață a importurilor de roți FEO și AM. Se reamintește faptul că în regulamentul provizoriu se specificau cotele de piață ale importurilor de FEO și AM din RPC. Aceste cote de piață au fost specificate pe baza informațiilor existente la dosar în etapa provizorie, pe baza datelor oferite de către producătorii UE, de către exportatori, precum și de către fabricanții de autovehicule. Pe această bază, s-a stabilit o cotă de piață a importurilor FEO de aproximativ 3 % (calcul prudent), însă aceasta putea ajunge la 6 %.
(88)
Ținând seama de criticile formulate de către părțile interesate, toate datele au fost verificate din nou, iar această verificare a confirmat constatările provizorii. O explicație detaliată a tuturor pașilor anchetei și a tuturor surselor de informare utilizate la stabilirea cotei ambelor segmente de importuri, nu numai din țara în cauză, ci și din alte țări terțe a fost inclusă în înștiințarea atașată la dosarul deschis pentru consultare de către părțile interesate. Această înștiințare demonstrează varietatea surselor utilizate în vederea obținerii informațiilor pertinente.
(89)
În plus, ca răspuns la observațiile părților potrivit cărora cota de piață de 3 % era mică, s-a subliniat că o cotă de piață chiar și de 3 % nu poate fi considerată mică pe o piață sensibilă la factorul preț, cum este cea analizată. Acest lucru este adevărat în special având în vedere criza prețurilor descrisă mai jos în considerentul 116. În plus, a existat și o creștere semnificativă a volumelor și cotei de piață a importurilor din RPC.
Volumele importurilor în 000 unități FEO
2006
2007
2008
PA
RPC
455
476
508
1 183
Indice 2006 = 100
100
105
112
260
Cotă de piață (%)
1 %
1 %
1 %
3 %
Volumele importurilor în 000 unități AM
2006
2007
2008
PA
RPC
3 247
4 667
5 301
4 954
Indice 2006 = 100
100
144
163
153
Cotă de piață (%)
22 %
25 %
33 %
34 %
5.3. Subcotarea prețurilor
(90)
Se reamintește faptul că, în etapa provizorie, subcotarea a fost calculată pentru produsul în cauză considerat atât în ansamblu, cât și la nivelul segmentelor. Separarea s-a bazat pe listele aferente fiecărei tranzacții în parte, furnizate de către producătorii și exportatorii UE incluși în eșantion, prin identificarea vânzărilor către fabricanții de autovehicule.
(91)
Variațiile subcotării prezentate în considerentele 95 și 98 din regulamentul provizoriu au fost recalculate, în principal din cauza unor modificări ale modului de calcul al dumpingului (a se vedea mai sus). Acestea au fost, de asemenea, ajustate din perspectiva tarifului vamal aplicat, respectiv în etapa provizorie s-a aplicat o taxă vamală uniformă de 4,5 %. Această abordare a fost urmată în etapa finală de calculul subcotării generale (pentru ambele segmente). Aceasta s-a datorat faptului că nu toate importurile FEO au fost declarate în baza codului NC corelat cu o taxă vamală mai mică de 3 %.
(92)
Unele părți și-au reiterat observațiile potrivit cărora nivelul subcotării ar trebui calculat numai prin raportare la componenta de valoare adăugată a prețului (excluzând costul aluminiului). După cum se susține în considerentul 96 din regulamentul provizoriu, utilizarea unei astfel de metodologii ar crește, într-adevăr, nivelul subcotării. De vreme ce nivelul subcotării constatat prin raportare la prețul integral (exprimat ca procent) era deja substanțial, această metodă nu a mai fost dezvoltată ulterior.
(93)
Subcotarea calculată pentru produsul în cauză analizat în ansamblu variază între 20 % și 38 %. Subcotarea rămâne substanțială pentru ambele segmente (între 15 % și 29 % pentru FEO și 49 % și 63 % pentru AM).
6. SITUAȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE
6.1. Definiția industriei din Uniune și indicatorii de prejudiciu macro și micro
(94)
Una dintre părți a susținut că au fost folosite incorect de către Comisie definițiile industriei din Uniune și a producției din Uniune și că evaluarea prejudiciului trebuia să se bazeze pe informații referitoare doar la reclamanți și susținătorii reclamației, și nu pe baza producției totale din Uniune.
(95)
Industria din Uniune a fost definită în conformitate cu articolul 4 aliniatul (1) din regulamentul de bază. Evaluarea situației întregii producții din Uniune respectă regulamentul de bază. Prin urmare, argumentul conform căruia evaluarea prejudiciului s-a bazat pe o definiție greșită a industriei din Uniune trebuie respins. În consecință, toate argumentele privind evoluția tendințelor indicatorilor de prejudiciu pentru care au fost folosite, ca bază pentru analiză, date de la producători incluși în eșantion și de la producători cooperanți au trebuit să fie respinse.
(96)
O altă observație de ordin general a fost aceea că variantele neconfidențiale ale chestionarelor și mini-chestionarelor producătorilor prezentau lacune. Comisia a examinat în detaliu aceste observații și a solicitat îmbunătățirea versiunilor neconfidențiale, acolo unde se impunea. Acestea au fost incluse în dosarul deschis pentru consultare de către părțile interesate, permițându-se astfel în totalitate apărarea corespunzătoare a drepturilor.
(97)
Unele părți au susținut că unii producători din UE ar fi trebuit să fie excluși deoarece nu au furnizat informații complete cu privire la activitățile lor. Aceste părți au afirmat, de asemenea, că excluderea ar fi avut un impact asupra reprezentativității. Totuși, aceste afirmații nu sunt sprijinite de fapte, întrucât producătorii UE în discuție au furnizat într-adevăr toate informațiile relevante. Prin urmare, acestea trebuie să fie respinse.
(98)
Unul dintre importatori a afirmat, de asemenea, că ar fi trebuit să fie clasificat drept producător din UE deoarece își externalizase procesul de producție în țara în cauză, în timp ce multe alte activități se realizau în UE (de exemplu proiectarea). Societatea respectivă și-a externalizat procesul de producție, păstrând în Uniune anumite activități, precum încercările roților. Cu toate acestea, având în vedere că procesul de producție are loc în țara în cauză, acest importator nu poate fi considerat drept producător din UE în procedura antidumping. În lumina celor de mai sus, această afirmație a trebuit să fie respinsă.
(99)
Unele părți au realizat o analiză a indicatorilor de prejudiciu în funcție de societate. O astfel de abordare trebuie respinsă, întrucât analiza prejudiciului se realizează pentru întreaga industrie din UE.
6.2. Indicatori macroeconomici
6.2.1. Vânzări și cote de piață
(100)
Ulterior publicării regulamentului provizoriu, părțile au solicitat date separate pentru segmentele FEO și AM. Tabelul de mai jos prezintă datele privind vânzările și cota de piață cu separarea între segmentele FEO și AM:
2006
2007
2008
PA
Volumul vânzărilor în întreaga industrie FEO din Uniune, în mii de unități
36 820
36 240
34 932
28 719
Indice 2006 = 100
100
98
95
78
Volumul vânzărilor în întreaga industrie AM din Uniune, în mii de unități
8 626
10 443
7 962
7 075
Indice 2006 = 100
100
121
92
82
Cota de piață FEO (%) (cota producătorilor din UE din total consum FEO)
84,5 %
82,3 %
83 %
82,3 %
Indice 2006 = 100
100
97
98
97
Cota de piață AM (%) (cota producătorilor din UE din total consum AM)
57,4 %
56,7 %
49 %
48,5 %
Indice 2006 = 100
100
99
85
84
(101)
Au fost folosite surse de informații diferite pentru a stabili separarea, în special datele furnizate în cursul anchetei de producătorii din UE, datele furnizate de reclamant, precum și datele culese înaintea inițierii procedurii.
(102)
Tabelul de mai sus prezintă o tendință descrescătoare în ceea ce privește vânzările și cotele de piață, atât pentru segmentul FEO, cât și pentru cel AM.
6.2.2. Context contractual
(103)
După cum s-a precizat în considerentul 112 din regulamentul provizoriu, Comisia a continuat să analizeze licitațiile adjudecate în cursul PA, care, totuși, vor fi puse în aplicare după aceasta. Datele deja existente la dosar au fost suplimentate cu informații noi primite de la fabricanții de roți și de la producătorii de autoturisme. Aceste date au confirmat ordinele de mărime ale achizițiilor și tendințele cu privire la cotele de piață ale furnizorilor europeni și chinezi. Acestea sunt susținute de argumentele aduse de producătorii de autoturisme conform cărora cota importurilor din China a crescut datorită competitivității, a calității crescute și a productivității sporite a proceselor de producție.
6.3. Indicatori microeconomici
6.3.1. Costul producției
(104)
Una dintre părți a susținut că datele privind rentabilitatea raportate în considerentul 117 din regulamentul provizoriu nu corespund cu cele privind vânzările și costurile de producție prezentate în considerentele 89 și 122 din regulamentul provizoriu. Acest lucru se datorează unei erori materiale la calcularea costului de producție, ceea ce a condus la folosirea unui set de date eronat. Această eroare a fost corectată, iar cifrele costului de producție sunt prezentate în tabelul de mai jos.
În euro
2006
2007
2008
PA
Costul mediu de producție (pe unitate)
48,1
49,4
48,7
49,1
(105)
Corectura nu a afectat tendința stabilită înaintea inițierii procedurii. Costul mediu de producție a rămas stabil în cursul perioadei examinate.
6.3.2. Rentabilitatea
(106)
Ca răspuns la solicitările părților de a furniza date separate pentru FEO și AM, rentabilitatea a fost calculată separat pentru segmentele FEO și cele AM. Tendințele și ordinele de mărime au fost confirmate.
În %
2006
2007
2008
PA
Total rentabilitate
3,2
0,7
-1,5
-5,4
Rentabilitate FEO
3,1
0,4
-1,4
-5,7
Rentabilitate AM
5,2
5,7
-3,3
-2,4
(107)
Așa cum s-a prezentat în tabelul de mai sus, rentabilitatea a fost afectată atât pentru segmentul FEO, cât și pentru cel AM. Aceasta a scăzut cu 8,8 puncte procentuale în cursul perioadei examinate pentru FEO și cu 7,6 puncte procentuale pentru segmentul AM. În consecință, ordinele de mărime și tendințele pentru segmentele FEO și AM examinate separat coincid cu cele pentru produsul în cauză considerat în ansamblu (o scădere cu 8,7 puncte procentuale).
6.3.3. Randamentul investițiilor
(108)
Părțile au atras atenția asupra posibilelor inexactități în calculul randamentului investițiilor. Cifrele raportate țin cont de toate elementele care compun randamentul investițiilor, inclusiv amortizarea. Prin urmare, afirmațiile au trebuit să fie respinse.
6.4. Constatarea privind prejudiciul
(109)
Constatările privind prejudiciul menționate în considerentele 80-123 din regulamentul provizoriu sunt, prin urmare, confirmate. Industria din Uniune a suferit prejudicii importante, care s-au reflectat, în special, în scăderea rentabilității. O serie de indicatori de prejudiciu au fost examinați separat pentru segmentele FEO și AM. Tendințele și ordinele de mărime ale evoluției acestor indicatori corespund celor stabilite pentru întregul produs în cauză.
7. CAUZALITATE
7.1. Impactul importurilor din RPC
(110)
Unele părți au susținut că declinul producției industriei din Uniune și al vânzărilor a fost rezultatul scăderii consumului (care se presupune că a determinat scăderea capacității). Într-adevăr, regulamentul provizoriu nu contestă faptul că pe piața Uniunii s-a produs o contracție a consumului. Deși este posibil ca alți factori decât importurile din RPC care fac obiectul unui dumping (criza economică și importurile din Turcia) să fi contribuit la prejudiciul suferit de industria din UE, impactul acestor factori nu este de natură să afecteze legătura de cauzalitate menționată în considerentele 136-152 din regulamentul provizoriu. În orice caz, așa cum este evidențiat în considerentul 126 și următoarele din regulamentul provizoriu, există o legătură evidentă între creșterea semnificativă a volumelor importurilor din China la prețuri scăzute și prejudiciul suferit de industria din Uniune. În plus, așa cum este evidențiat în considerentul 103 din regulamentul provizoriu și contrar afirmațiilor părților, capacitatea s-a menținut stabilă în cursul perioadei examinate (în special între 2006 și 2008, cu o scădere de 4 % între 2008 și PA).
(111)
Unele părți au făcut trimitere la declarațiile publicate de producătorii din Uniune pe site-urile lor Internet și la faptul că importurile din RPC care fac obiectul unui dumping nu erau menționate printre cauzele prejudiciului. Indiferent de orice declarație publică a producătorilor din Uniune (care nu exclud, în nici un caz, importurile din China drept cauză posibilă a prejudiciului), datele aflate la dosar demonstrează în mod clar că există o legătură cauzală între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile din RPC care fac obiectul unui dumping.
(112)
Unele părți au susținut că pierderea rentabilității s-a datorat scăderii volumelor de producție. În consecință, producătorii nu și-au putut amortiza costurile fixe prin numărul mai redus de roți produse. Cu toate acestea, scăderea producției s-a datorat pierderii cotei de piață care a avut la bază pătrunderea importurilor din China.
(113)
Unele părți au susținut că importurile din RPC nu ar fi putut fi cauza prejudiciului suferit de industria din Uniune deoarece anul 2007 a cunoscut o scădere a rentabilității în ciuda prețurilor și a vânzărilor stabile. Trebuie reamintit că între 2006 și 2007 s-a înregistrat o creștere a cotei de piață a importurilor din RPC și o creștere în volum cu 40 %. Pentru aceste motive, afirmația a trebuit să fie respinsă.
(114)
Constatările menționate în considerentele 126-130 din regulamentul provizoriu sunt, prin urmare, confirmate.
7.2. Efectele altor factori
7.2.1. Segmentarea
(115)
Părțile și-au reiterat afirmația că prejudiciul industriei din Uniune, care își canalizează majoritatea vânzărilor către segmentul FEO, nu ar fi putut fi determinat de importurile din China, care se concentrează în mod preponderent pe segmentul AM și au o prezență FEO limitată. Se reamintește că aceste observații au fost abordate în considerentele 131-135 din regulamentul provizoriu.
(116)
După instituirea măsurilor provizorii, unele părți au făcut trimitere la considerentul 133 din regulamentul provizoriu, care preciza că „există indicii că producătorii de autoturisme utilizează prețurile din China pentru a diminua prețurile industriei UE”. Aceste părți au afirmat că instituțiile nu își pot baza constatările pe indicii, ci doar pe dovezi concludente. Părțile au mai evidențiat că nu a fost pusă la dispoziție nicio informație din dosarul deschis pentru consultare de către părțile interesate care să dovedească această afirmație.
(117)
Trebuie subliniată încă de la început sensibilitatea comercială ridicată a acestui tip de informații. Pe lângă informațiile aflate la dispoziția Comisiei, au mai fost furnizate informații suplimentare de către părți. Aceste informații suplimentare au confirmat constatările bazate pe dovezi aflate la dispoziția Comisiei înainte de inițierea procedurii, prezentând un model clar de presiune pentru reducerea prețurilor. Comisia a continuat constituirea dosarului cu privire la aspectul presiunii asupra prețurilor. O prezentare detaliată a fost furnizată de către producătorii din Uniune. Aceasta a oferit Comisiei o mai bună înțelegere a detaliilor procedurii de cerere de oferte și a confirmat constatările cu privire la presiunea pentru reducerea prețurilor și la folosirea ofertelor din China ca valoare de referință pentru exercitarea unei astfel de presiuni. Într-adevăr, în unele cazuri prețul de referință stabilit de către producătorii de autoturisme (care constituie punctul de plecare al negocierilor) a fost stabilit deja sub costurile producătorilor din Uniune, devenind astfel de nesusținut încă de la început. În unele cazuri, nici chiar ofertele sub acest nivel nu au avut succes.
(118)
În conformitate cu informațiile aflate la dispoziția Comisiei, unii producători de autoturisme doar le precizează ofertanților că ar trebui să reducă prețurile la nivelul ofertelor din China; alții folosesc cotații de la societăți care nu participau la licitații; iar alții, în sfârșit, nici măcar nu impun restricții la licitații și oricine poate licita (chiar și cei care nu ar fi îndeplinit niciodată cerințele).
(119)
Producătorii de autoturisme au afirmat că prețul nu este un factor determinant în deciziile lor cu privire la aprovizionare. Într-adevăr, informațiile din dosar arată faptul că pot fi alte considerente, dar totuși prețul joacă un rol predominant.
(120)
Constatările menționate în considerentele 131-135 din regulamentul provizoriu sunt, prin urmare, confirmate.
7.2.2. Impactul importurilor din Turcia
(121)
Părțile au afirmat că a fost subestimat de către Comisie impactul importurilor din Turcia ca și cauză a prejudiciului suferit de industria din Uniune. Se reamintește că regulamentul provizoriu a recunoscut, în considerentele 136-137, faptul că prețurile scăzute ale importurilor din Turcia ar fi putut să aibă un oarecare impact negativ asupra situației industriei din Uniune, dar nu astfel încât să afecteze, singure, legătura cauzală dintre importurile din RPC care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(122)
Impactul importurilor din Turcia a fost, de asemenea, luat în considerare pe segmente. S-a stabilit că ¾ din importurile din Turcia erau FEO. S-a confirmat că tendințele și ordinele de mărime stabilite pentru segmentele FEO și AM luate în considerare împreună corespundeau celor pentru ambele segmente luate în considerare separat. În conformitate cu informațiile din dosar (furnizate de părți cooperante diferite), prețurile AM ale importurilor din Turcia au scăzut în cursul perioadei analizate. Cât privește prețurile pentru importurile FEO din Turcia, acestea au rămas relativ stabile.
(123)
Părțile au evidențiat că prețurile la importurile din Turcia au scăzut semnificativ între 2008 și PA. Cu toate acestea, astfel cum se arată în considerentul 137 din regulamentul provizoriu, diferența de preț a fost semnificativ mai scăzută decât cea dintre prețurile importurilor din China și prețurile producătorilor din UE.
(124)
Ca urmare a observațiilor uneia dintre părți că Turcia ar fi trebuit să fie inclusă în plângere (a se vedea considerentul 9 și următoarele de mai sus), trebuie remarcat faptul că neincluderea Turciei nu afectează legătura de cauzalitate dintre exporturile chineze ale produsului în cauză și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(125)
Prin urmare, din aceste motive, cererile înaintate de părți trebuie respinse. Având în vedere cele menționate anterior și în lipsa altor observații, considerentele 136-137 din regulamentul provizoriu sunt confirmate.
7.2.3. Impactul importurilor din alte țări
(126)
Unele părți au afirmat că între 2006 și 2008 a crescut cota de piață a importurilor din țări terțe altele decât RPC. Trebuie remarcat faptul că, înregistrând mici variații în jurul a 1 %, cota importurilor din țări terțe a rămas stabilă. Prin urmare, această afirmație a trebuit să fie respinsă.
(127)
Unele țări au menționat că la prejudiciul suferit de industria din Uniune au contribuit importurile din Africa de Sud din cauza volumului și/sau prețurilor acestora. Astfel cum s-a precizat în considerentul 99 din regulamentul provizoriu, cota de piață a importurilor sud-africane, chiar dacă a crescut ca volum, a fost stabilă începând cu 2007 (la nivelul de 1,4 % cu o creștere de 0,6 % între 2006 și 2007). Comisia a fost informată că majoritatea acelor importuri erau destinate pieței FEO. În ceea ce privește prețurile importurilor FEO sud-africane, Comisia a primit informații contradictorii. Pe baza datelor Eurostat se poate constata că acestea au crescut de la 43 la 51 EUR. Aceste date ar trebui, de asemenea, să fie în conformitate cu informațiile furnizate de unul dintre producătorii din UE. Prin urmare, afirmația cu privire la impactul importurilor sud-africane a trebuit să fie respinsă.
(128)
Constatările regulamentului provizoriu expuse în considerentele 136-138 cu privire la importurile din țări terțe, luate împreună sau izolat, sunt, prin urmare, confirmate.
7.2.4. Impactul crizei economice
(129)
Părțile și-au reiterat argumentele cu privire la impactul crizei financiare. Aceste observații, în special scăderea producției de autoturisme, au fost abordate în regulamentul provizoriu.
(130)
Astfel cum s-a menționat în considerentul 142 din regulamentul provizoriu, tendința de scădere a început cu mult înainte de criza economică și a coincis cu pătrunderea pe piață a importurilor din RPC.
(131)
Constatările menționate în considerentele 139-144 din regulamentul provizoriu sunt, prin urmare, confirmate.
7.2.5. Concurența dintre producătorii din Uniune și concentrarea pe piața UE
(132)
Părțile au afirmat că structura industriei din Uniune a contribuit la prejudiciul suferit de aceasta. Totuși, după cum s-a precizat în considerentele 146 și 147 din regulamentul provizoriu, datele culese în cursul anchetei arată că au fost afectate în mod similar și societățile mari, și cele mici.
7.2.6. Hotărâri administrative ale producătorilor din Uniune
(133)
Unele părți au afirmat că hotărârile administrative greșite ale producătorilor din Uniune reprezintă cauzele prejudiciului. Aceste observații făceau trimitere la producătorii menționați în considerentul 124 din regulamentul provizoriu, care fie au închis, fie au intrat în insolvență. Se reamintește faptul că regulamentul provizoriu menționează 30 de societăți, în timp ce observațiile părților se referă doar la 4. În general, aceste observații nu au fost confirmate. În orice caz, datele aflate la dosar demonstrează în mod clar legătura cauzală dintre prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile din RPC. Această constatare este susținută și de faptul că, în ciuda închiderilor, cota de piață a societăților rămase nu a crescut.
7.2.7. Importuri ale industriei din UE din țări terțe
(134)
Unele părți au susținut că un producător din UE a oferit roți mai ieftine din țări terțe, contribuind astfel la prejudiciul suferit de industria din UE. Aceste afirmații, totuși, nu au fost confirmate prin dovezi. Mai mult, nu a fost clar dacă aceste importuri ar fi afectat orice cantități semnificative. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă.
7.2.8. Prețurile la aluminiu și contractele de furnizare ale industriei din Uniune
(135)
S-a afirmat că, în ciuda schimbărilor prețului aluminiului, costul mediu de producție a rămas stabil. Părțile au afirmat că pierderile suferite de producătorii din Uniune au fost cauzate de faptul că aceștia au încheiat contracte pe termen lung pentru furnizarea de aluminiu, ceea ce nu le-a permis să ajusteze prețul în conformitate cu scăderea prețurilor LME. Informațiile din dosar, transmise de producători cooperanți din Uniune, au contrazis aceste afirmații. Prin urmare, acestea au trebuit să fie respinse.
7.2.9. Fluctuațiile cursului de schimb
(136)
S-a argumentat, de asemenea, că prejudiciul suferit de producătorii din Uniune ar putea să se reducă în urma aprecierii CNY față de EUR. Fluctuația monedei ar urma să conducă la creșterea prețurilor importurilor supuse dumpingului care sunt comercializate în EUR, eliminând astfel diferența de preț între importurile supuse dumpingului și prețurile producătorilor din Uniune.
(137)
Trebuie observat, în acest context, că ancheta trebuie să stabilească dacă importurile care fac obiectul unui dumping (în materie de prețuri și de volume) au cauzat (sau ar putea cauza) un prejudiciu important industriei din Uniune, sau dacă un astfel de prejudiciu important (sau probabilitatea acestuia) se datorează altor factori. În acest sens, articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază prevede că este necesar să se arate că nivelul prețului importurilor care fac obiectul unui dumping cauzează un prejudiciu. Prin urmare, se referă doar la o diferență între nivelurile prețurilor și, astfel, nu există obligația de a analiza factorii care influențează nivelul acestor prețuri.
(138)
Efectul probabil al importurilor care fac obiectul unui dumping asupra prețurilor industriei din Uniune se examinează, în principal, prin stabilirea subcotării prețurilor, a scăderii prețurilor și a blocării prețurilor. În acest scop, sunt comparate prețurile de export care au făcut obiectul unui dumping și prețurile de vânzare ale industriei din Uniune, iar prețurile de export utilizate pentru calcularea prejudiciului ar putea, în unele cazuri, să necesite convertirea într-o altă monedă pentru a dispune de o bază comparabilă. Prin urmare, utilizarea cursurilor de schimb în acest context garantează doar că diferența de preț se stabilește pe o bază comparabilă. Din cele menționate anterior reiese clar că, în principiu, cursul de schimb nu poate fi un alt factor al prejudiciului.
(139)
Cele de mai sus sunt confirmate, de asemenea, de textul articolului 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, care face referire la factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping. Lista celorlalți factori cunoscuți în articolul respectiv nu menționează niciun alt factor care afectează nivelul prețului importurilor care fac obiectul unui dumping.
(140)
Cu toate acestea, chiar și în cazul în care acest factor ar fi luat în considerare, este puțin probabil ca, având în vedere presiunea probabilă asupra prețurilor de consum în contextul unei reduceri a cererii, importatorii care își achiziționează mărfurile din țările în cauză să poată majora prețurile de vânzare cu amănuntul ca urmare a aprecierii CNY. În plus, cursul de schimb ca atare este foarte dificil de previzionat. În final, aprecierea CNY față de EUR a fost constatată după PA. Toate aceste elemente nu permit să se concluzioneze că fluctuațiile monedei vor avea un efect de creștere asupra prețurilor importurilor din țara în cauză care fac obiectul unui dumping.
(141)
Având în vedere cele menționate anterior, nu se poate constata faptul că evoluția cursului de schimb ar putea reprezenta un alt factor cauzator de prejudicii.
7.2.10. Creșterea cererii pentru roți din oțel
(142)
Unele părți au afirmat că prejudiciul suferit de industria din Uniune se datora faptului că, în perioadă de criză economică, consumatorii s-au orientat către roțile din oțel, mai puțin costisitoare, sau către autoturismele mai mici care, s-ar spune, sunt mai frecvent dotate cu roți din oțel. Acest argument se presupunea a fi susținut de faptul că schemele de ajutor introduse de diferite țări europene stimulau vânzările de autoturisme mai mici. Pe de altă parte, alte părți afirmau că, deși schemele de ajutor ar fi putut într-adevăr să stimuleze vânzările de autoturisme mai mici, acele autoturisme erau mai bine echipate și dotate cu roți de aluminiu.
(143)
A fost realizată o analiză suplimentară pe baza datelor disponibile, întrucât nu există statistici generale privind roțile de oțel. Date privind nivelul cererii de roți de oțel ar putea fi obținute prin compararea datelor privind producția de autoturisme în UE (considerentul 141 din regulamentul provizoriu) și cererea de roți FOE (a se vedea considerentul 85 de mai sus).
2006
2007
2008
PA
Producția de autoturisme în UE (în mii de unități)
16 198
17 103
15 947
13 443
Numărul de roți folosit în producția de autoturisme (producție* 4,5 roți)
72 891
76 963
71 761
60 493
Cererea de roți FOE din aluminiu în UE (în mii de unități)
43 573
44 009
42 076
34 915
Cererea de roți din oțel în UE (în mii de unități)
29 318
32 954
29 685
25 578
Cota roților FOE din aluminiu
59 %
57 %
58 %
57 %
Cota roților din oțel
40 %
42 %
41 %
42 %
(144)
Tabelul demonstrează că, între 2008 și PA, cererea de roți din oțel a scăzut cu 12 %. Cota roților din aluminiu în producția de autoturisme noi a scăzut, între 2008 și PA (perioadă afectată de criza economică), cu un punct procentual. În aceeași perioadă, cota roților de oțel în producția de autoturisme noi în UE a crescut cu 1 punct procentual.
(145)
Se poate constata că, în producția de autoturisme noi, cotele roților din aluminiu și din oțel au rămas stabile. În plus, tendințele cererii și producției roților de aluminiu nu sprijină argumentul de mai sus. Prin urmare, acesta a trebuit să fie respins.
7.3. Constatarea privind legătura de cauzalitate
(146)
Niciunul dintre argumentele prezentate de către părțile interesate nu demonstrează că impactul altor factori, în afară de importurile din RPC care fac obiectul unui dumping, este probabil să afecteze legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectului unui dumping și prejudiciul constatat. Prin urmare, constatările privind legătura de cauzalitate din regulamentul provizoriu se confirmă.
8. INTERESUL UNIUNII
(147)
Având în vedere observațiile părților, Comisia a întreprins o analiză ulterioară a tuturor argumentelor referitoare la interesele Uniunii. Au fost examinate toate elementele și constatările regulamentului provizoriu s-au confirmat.
8.1. Interesul importatorilor
(148)
După cum se menționează în considerentul 160 din regulamentul provizoriu, Comisia a investigat în continuare impactul taxelor asupra societăților care importă și revând roți din aluminiu sub marcă proprie, a căror producție a fost externalizată în RPC. S-a stabilit că, deși impactul asupra acestor societăți ar fi, probabil, mai mare decât asupra altor tipuri de importatori, astfel cum sunt definiți în considerentele 159-160 din regulamentul provizoriu, totuși nu ar fi disproporționat ținând cont de efectele globale asupra ansamblului industriei din Uniune.
(149)
Pe baza prețurilor furnizate pentru PA de către un importator cooperant (furnizor extern de servicii) s-a stabilit că marja de profit obținută de o astfel de societate ar fi suficientă pentru a susține efectele taxelor. Marjele obținute de acea societate erau mai mari decât taxele propuse.
8.2. Interesul utilizatorilor
(150)
După instituirea măsurilor provizorii, părțile și-au reiterat observațiile generale cu privire la impactul mare al măsurilor asupra costurilor fără a furniza dovezi în sprijinul acestor afirmații. Trebuie reamintit faptul că analiza impactului asupra costurilor s-a bazat pe datele furnizate de către producătorii de automobile cooperanți. Doar trei societăți au furnizat astfel de date înainte de instituirea măsurilor provizorii și doar aceste date ar putea sta la baza constatărilor Comisiei.
(151)
Astfel cum s-a menționat în considerentul 165 din regulamentul provizoriu, impactul măsurilor asupra costurilor este limitat (un impact asupra costurilor de maxim 0,223 % (dacă se admite că nivelurile tuturor prețurilor ar crește cu 22,3 %). Cu toate acestea, chiar și acest impact maxim asupra costurilor apare ca fiind limitat dacă se ia în considerare cifra de afaceri realizată de producătorii de autoturisme.
(152)
Unele părți au afirmat că, în cazul creșterii costurilor ca urmare a măsurilor, ar fi forțate să își delocalizeze producția. Cu toate acestea, având în vedere impactul limitat asupra costurilor, o decizie privind delocalizarea producției de autoturisme, menționată de unii producători de autoturisme, ar părea disproporționată față de impactul demonstrat asupra costurilor. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă.
(153)
Trebuie, de asemenea, precizat faptul că argumentele cu privire la impactul mare asupra costurilor întră în contradicție cu observațiile anumitor producători de autoturisme referitor la faptul că aceștia se bazează pe produsele chinezești doar într-o măsură foarte limitată.
(154)
Constatările regulamentului provizoriu cu privire la impactul asupra costurilor sunt, prin urmare, confirmate.
8.3. Varietatea surselor de aprovizionare
(155)
Reclamantul a arătat că instituirea măsurilor nu ar fi în interesul industriei autoturismelor. Asigurându-se faptul că industria din Uniune rămâne operațională, s-ar asigura o varietate de surse de aprovizionare.
(156)
Alte părți, în special utilizatorii, și-au reiterat argumentele cu privire la concurența pe piața UE. De asemenea, aceștia au afirmat că importurile din RPC sunt esențiale pentru a face față cererii de pe piața UE, producătorii din UE neputând asigura capacități suficiente. Întrucât în anii 2006 și 2007 rata de utilizare a capacității a rămas la nivelul de 92 %, s-a constatat o scădere dramatică, la 84 % în 2008 și la 73 % în PA. Aceste date demonstrează în mod clar faptul că există, mai ales în momentul de față, suficiente capacități disponibile care ar putea fi utilizate pentru creșterea producției. În plus, argumentul capacităților insuficiente din partea industriei din Uniune intră în contradicție cu celelalte afirmații ale industriei autoturismelor, și anume cele privind reducerea substanțială a cererii pentru roți FOE. Prin urmare, afirmațiile au trebuit să fie respinse.
(157)
Una dintre părți a mai afirmat că producătorii chinezi nu produceau aceleași tipuri ca producătorii europeni de roți din aluminiu. Aceste afirmații au trebuit să fie respinse având în vedere nivelul de NCP echivalente identificate în acest caz (în funcție de calculul efectuat, conform explicațiilor din considerentul 93, raportul de echivalență ar fi de 92 % pentru calculul subcotării produsului în cauză, considerat în ansamblu, și 77 % pentru segmentele FOE și AM considerate separat).
(158)
Constatările menționate în considerentul 166 din regulamentul provizoriu sunt, prin urmare, confirmate.
8.4. Coreea de Sud
(159)
Părțile și-au reiterat observațiile cu privire la impactul negativ al taxelor în cazul de față când sunt combinate cu alți factori, precum avantajul competitiv acordat producătorilor de autoturisme din Coreea de Sud în temeiul Acordului de liber schimb. Aceste observații nu au fost susținute de nicio dovadă nouă. Ar trebui reținut faptul că nu există nicio dovadă că ALS ar aduce prejudicii industriei de autoturisme și că, în orice caz, este disponibil ca remediu un instrument de salvgardare în temeiul ALS în discuție. Constatările expuse în considerentele 167 și 168 din regulamentul provizoriu sunt, prin urmare, confirmate.
8.5. Constatarea privind interesul Uniunii
(160)
Constatările expuse în considerentele 153-171 din regulamentul provizoriu se confirmă.
9. MĂSURI PROVIZORII
9.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(161)
Majoritatea observațiilor primite se referă la calcularea nivelului de eliminare a prejudiciului. Părțile au pus sub semnul întrebării metodologia de calcul în sine și au reclamat comunicarea insuficientă.
9.1.1. Informarea părților
(162)
Se reamintește faptul că metodologia de calcul a nivelului de eliminare a prejudiciului a fost prezentată în detaliu în nota inclusă în dosarul deschis pentru consultare de către părțile interesate la data publicării măsurilor provizorii. De asemenea, toate părțile interesate au primit această notă împreună cu scrisoarea de informare transmisă în aceeași zi.
(163)
O a doua notă a fost inclusă în dosarul deschis pentru consultare de către părțile interesate ca răspuns la observațiile transmise după instituirea măsurilor provizorii.
(164)
Se reamintește faptul că NCP-urile utilizate la calculul per producător de autoturisme au fost clar identificate în nota anterior menționată. Cu toate acestea, date exacte cu privire la elementele de preț și de volum nu au putut fi divulgate, din motive de confidențialitate.
(165)
În ceea ce privește importurile din China, datele cu privire la cantitățile exportate, la valoarea CIF la granița Uniunii și media ponderată a prețurilor unitare de vânzare nu au putut fi divulgate deoarece se bazau pe tranzacții efectuate de doi exportatori. Divulgarea ar încălca deci cerințele de confidențialitate prevăzute în regulamentul de bază.
(166)
În ceea ce privește tranzacțiile efectuate de către producătorii din Uniune pe piața UE, furnizarea unor informații mai detaliate ar avea sens doar dacă ar fi furnizate individual pentru fiecare dintre producători. Aceasta nu este totuși posibil, întrucât ar încălca cerințele de confidențialitate menționate anterior.
(167)
Prin urmare, din aceste motive, se consideră că informațiile detaliate cu privire la metodologia folosită pentru calcularea taxei (inclusiv, printre altele, NCP-ul utilizat și separat pe producător de autoturisme) au furnizat părților informații suficiente pentru a le permite să își exercite pe deplin dreptul la apărare, cu respectarea cerințelor de confidențialitate prevăzute de regulamentul de bază.
9.1.2. Metodologia
(168)
Se reamintește faptul că subcotarea prețurilor de referință a fost calculată pe baza datelor în legătură cu achizițiile de roți din aluminiu realizate de producătorii de autoturisme. Din motivele stabilite în special în considerentele 174-177 din regulamentul provizoriu, această abordare include doar roțile din aluminiu destinate segmentului FOE. Producătorii de autoturisme care cooperează în anchetă au confirmat că au achiziționat roți din aluminiu ca urmare a unor licitații. Dată fiind natura licitațiilor, modelele care au „sursă dublă” trebuie să fie la fel din toate punctele de vedere, indiferent dacă sunt achiziționate din RPC sau din UE. Pentru a se asigura cel mai ridicat nivel posibil de comparație între produsele de import chinezești și cele din UE, s-a efectuat comparația NCP cu NCP, separat pentru fiecare mare producător de autoturisme identificat în datele furnizate atât de producătorii din UE incluși în eșantion, cât și de exportatorii cooperanți din China. Contrar afirmațiilor unora dintre părți, acest nivel al taxelor nu reprezintă sub nicio formă o consecință a ajustării, însă identifică faptul că taxa trebuie stabilită la un nivel adecvat pentru remedierea prejudiciului suferit de industria din Uniune.
9.1.2.1. Informații utilizate ca bază de calcul
(169)
Părțile au afirmat că nivelul de eliminare a prejudiciului s-a calculat pe baza licitațiilor, deși informațiile cu privire la licitații nu au fost solicitate nici în cursul anchetei, nici nu au fost puse la dispoziție în dosarul deschis pentru consultare de către părțile interesate.
(170)
Cu toate că în descrierea metodologiei utilizate pentru calcularea nivelului taxei au fost menționate licitațiile, această trimitere a fost doar o referință la tipul procedurilor de achiziție utilizate de producătorii de autoturisme care garantau că roțile provenite din sursă dublă urmau să fie la fel și că putea fi obținut un nivel mai ridicat de comparabilitate. Nu a fost o trimitere la sursele de informații pe baza cărora s-au realizat calculele.
(171)
Dimpotrivă, calculele s-au realizat în conformitate cu practica uzuală bazată pe liste tranzacție - cu - tranzacție furnizate de producătorii-exportatori incluși în eșantion și de producătorii din UE. Echivalența NCP s-a realizat la nivel de producător de autoturisme, respectiv în cadrul unui grup de tranzacții identificate ca vânzări ale exportatorilor și ale producătorilor din UE către producătorul de autoturisme în cauză. Aceste date au fost confirmate pe deplin.
9.1.2.2. Ajustări
(172)
Observațiile părților s-au axat în continuare pe ajustările făcute calculelor. Comisia a acceptat unele dintre aceste observații.
(173)
Se reamintește faptul că prețurile CIF ale exportatorilor chinezi au fost ajustate în sus prin adăugarea a 7,6 %: 4,5 % taxe vamale plus 3,1 % alte costuri de import. Pentru a construi un cost țintă pe baza prețului de vânzare curent al producătorilor din UE, trebuie făcute două adaosuri:
1.
adăugarea a 5,4 % pe baza cifrei de afaceri pentru a ajunge la nivelul costului de producție (a se reține că aceasta este pierderea medie ponderată pentru producătorii de roți din UE determinată pentru PA),
2.
adăugarea a 3,2 % pe baza cifrei de afaceri la costul de producție [calculat la punctul (1)] pentru a se asigura un profit rezonabil și pentru a se ajunge la prețul țintă. Cei 3,2 % corespund profitului obținut de industria din UE în 2006, primul an al perioadei considerate, când rezultatele financiare ale producătorilor din Uniune nu erau încă afectate de dumpingul prejudiciabil.
(174)
În ceea ce privește taxele vamale, înainte de inițierea procedurii, prețurile de import au fost ajustate în sus cu 4,5 %. Această taxă corespunde taxei vamale aplicate codului NC 8708 70 50. Cu toate acestea, codul NC 8708 70 10 este cel care vizează, în principiu, roțile de aluminiu pentru industria de montaj (respectiv FOE), și nu codul NC 8708 70 50. Importurilor aferente acestui cod le este aplicabilă o taxă de 3 %. Dată fiind metodologia utilizată pentru determinarea nivelului de eliminare a prejudiciului, care se bazează pe segmentul FOE, și ținând cont de observațiile părților după instituirea măsurilor provizorii, se consideră adecvat, pentru a se asigura coerența în abordare, să se utilizeze taxa vamală de 3 %.
(175)
Cu privire la profitul țintă, părțile au afirmat că această marjă de profit a fost calculată atât pentru producătorii FOE, cât și pentru cei AM și ar putea să urce calculele care au la bază doar tranzacții FOE. Având în vedere observațiile părților, Comisia a ajustat aceste calcule aplicând coeficienți de pierdere și de profit calculați doar pentru roțile FOE (-5,7 % și respectiv 3,1 %, a se vedea considerentul 106 și următoarele de mai sus).
(176)
Pe de altă parte, părțile au argumentat că nivelul profitului ar trebui ajustat în jos pentru a reflecta impactul crizei. Cu toate acestea, este o practică frecventă aplicarea unei marje de profit pe care industria ar obține-o în absența practicilor de dumping. Alte cauze ale prejudiciului, chiar dacă au o contribuție, nu au fost individualizate în calculul profitului țintă.
(177)
Anumite părți au afirmat că metodologia utilizată pentru calculul nivelului de eliminare a prejudiciului a încălcat metodologia dispusă de regulamentul de bază. Cu toate acestea, regulamentul de bază nu dispune nicio metodă anume pentru stabilirea nivelului de eliminare a prejudiciului. Metoda pentru stabilirea acestui nivel trebuie analizată în funcție de elementele specifice ale cazului. Așa cum s-a explicat în regulamentul provizoriu și în altă parte a prezentului regulament, elementele cazului vin în sprijinul utilizării metodologiei folosite de instituții. Mai mult, trebuie remarcat faptul că nivelurile de subcotare din regulamentul provizoriu și din considerentul 93 de mai sus reprezintă un indiciu al faptului că nivelurile de subcotare a prețurilor de referință care folosesc abordarea sugerată de unele dintre părți ar fi mult mai mari.
(178)
Ținând cont de aceste modificări, valoarea taxei vamale se ridică la 22,3 %.
9.1.2.3. Aplicabilitatea „taxei FOE” pentru vânzările AM
(179)
Una dintre părți a afirmat că nu era adecvat să se calculeze nivelul de eliminare a prejudiciului doar pe baza vânzărilor FOE, atâta timp cât taxa era aplicabilă și roților AM. Cu toate acestea, așa cum s-a explicat mai sus (precum și la punctele 174-177 din regulamentul provizoriu), această abordare este adecvată pentru prezentul caz, în special deoarece 85 % dintre vânzările producătorilor din Uniune au legătură cu segmentul FOE.
(180)
Abordarea utilizată de Comisie prin care calcularea elementului de eliminare a prejudiciului a fost limitată doar la FOE a fost cea mai potrivită. O abordare diferită nu părea a fi potrivită deoarece ar fi condus la o situație în care un set de date privind exporturile axat mai mult pe AM ar fi fost comparat cu cele ale industriei din UE care vinde predominant pe segmentul FOE.
(181)
Abordarea utilizată este justificată și rezonabilă dat fiind că scopul măsurii este de a elimina prejudiciul adus industriei din UE. Aceasta garantează faptul că taxa nu a fost stabilită la un nivel mai mare decât era necesar pentru a elimina prejudiciul.
9.1.2.4. Caracterul neaplicabil și obligația de a stabili o taxă individuală pentru acei operatori cărora li s-a acordat TI
(182)
Una dintre părți a afirmat că, spre deosebire de primul paragraf al articolului 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, al doilea paragraf nu prevede posibilitatea de a nu preciza taxa individuală. Drept urmare, aceasta argumenta că excepția în legătură cu caracterul impracticabil nu ar putea fi aplicată în cazul de față și că obligația de a stabili o taxă vamală individuală pentru acei exportatori cărora li s-a acordat TI rămâne valabilă.
(183)
Anumite părți au afirmat, de asemenea, că acest caracter impracticabil se datora doar metodologiei utilizate; astfel, acesta a fost „autoindus” de către Comisie. Părțile au afirmat că toate datele transmise de către producătorii-exportatori AM s-ar fi aflat la dispoziția Comisiei, permițându-i să includă vânzările AM în calculul nivelului de eliminare a prejudiciului.
(184)
În sfârșit, anumite părți au afirmat că, întrucât Comisia a putut calcula subcotarea separat pentru segmentele FOE și AM, aceasta trebuie să poată calcula și subcotarea prețurilor de referință. Un argument final a fost că prețurile AM ar putea fi comparate cu prețurile FOE deoarece construcția NCP nu face distincție între cele două segmente.
(185)
În ceea ce privește primul argument, este adevărat că articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pleacă de la premiza că, dacă unui operator i s-a acordat TI, va fi posibil să se precizeze o taxă individuală pentru acesta. Cu toate acestea, în acest caz particular, o astfel de precizare ar fi nerealizabilă și/sau inadecvată. Motivul este că, așa cum s-a explicat mai sus, pentru determinarea nivelului de eliminare a prejudiciului este necesar să se concentreze asupra vânzărilor FOE. Mai mult decât atât, cu referire la toți producătorii cărora li s-a acordat TI, o taxă bazată și pe vânzările lor AM ar fi nepotrivit de mare, respectiv ar depăși ceea ce le-ar fi garantat în circumstanțele acestui caz particular pentru a elimina prejudiciul. Aceasta pentru că, așa cum s-a explicat mai sus, un nivel de eliminare a prejudiciului de 22,3 % este suficient pentru a proteja producătorii din Uniune și piața lor primară (FOE). O taxă care s-ar baza și pe vânzările AM ale producătorilor respectivi - care, în toate cele trei cazuri de producători cărora li s-a acordat TI, ar fi mai mare - ar fi astfel nejustificat de mare.
(186)
Trebuie, de asemenea, menționat că referința la lipsa datelor de încredere din considerentul 182 din regulamentul provizoriu nu are legătură cu calitatea datelor furnizate, ci cu tipul de date utilizate în calcule (echivalența NCP per producător de autoturisme, respectiv compararea modelelor aprovizionate din RPC și din UE de către un anumit producător de autoturisme). Tipul procedurii utilizate pentru aprovizionarea cu roți pe segmentul FOE a oferit posibilitatea obținerii unui nivel mai mare de comparabilitate. Același tip de date, datorită faptului că sunt utilizate proceduri diferite, nu ar fi putut fi furnizat pentru vânzările AM.
(187)
Practica de stabilire a prejudiciului în temeiul articolului 3 din regulamentul de bază este separată din punct de vedere legal de stabilirea nivelului taxei. Această a doua practică se realizează odată ce prejudiciul a fost stabilit și are ca scop fixarea unui nivel al taxei care ar fi suficient pentru remedierea prejudiciului. Drept urmare, Comisia a realizat acest calcul în conformitate cu metodologia aleasă. De asemenea, faptul că structura NCP nu includea criteriul canalelor de vânzări nu are legătură cu metodologia utilizată când s-a stabilit nivelul de eliminare a prejudiciului.
(188)
Argumentele părților referitoare la aplicarea excepției de caracter impracticabil, precum și la caracterul necondiționat al obligației de a stabili o taxă vamală individuală trebuie să fie respinse.
9.1.2.5. Reprezentativitatea tranzacțiilor utilizate
(189)
Criticile părților s-au referit, de asemenea, la faptul că a fost arbitrar calculul nivelului de eliminare a prejudiciului deoarece a selectat doar câteva tranzacții nereprezentative.
(190)
Înainte de toate, părțile au afirmat că acest calcul s-a bazat doar pe un volum nereprezentativ al tranzacțiilor de import din RPC. Se spune că o astfel de abordare contravine Acordului antidumping al OMC (12) deoarece nu poate fi considerată a fi întemeiată pe dovezi concludente. Reclamantul a argumentat că faptul că cea mai mare parte a vânzărilor industriei din UE constau în FOE nu era important, deoarece scopul calculării vânzărilor efectuate sub nivelul prețului de referință este acela de a determina valoarea medie cu care prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping ar trebui crescută pentru a nu determina prejudicii. Calcularea vânzărilor efectuate sub nivelul prețului de referință trebuie să fie reprezentativă pentru importurile care fac obiectul unui dumping, și nu pentru vânzările industriei din UE. O altă parte a afirmat că o astfel de abordare este în contradicție cu propria practică a instituțiilor deoarece, în mod obișnuit, subcotarea și vânzările sub nivelul prețului de referință individuale se ponderează per NCP mai curând pe baza cotei cantităților exportate subcotate și vândute sub nivelul prețului de referință decât pe baza cantităților vândute în UE.
(191)
Se reamintește faptul că marja de eliminare a prejudiciului reflectă (pe baza eșantionului) situația a circa 85 % din vânzările industriei din UE, care sunt direcționate către segmentul FOE. Situația specifică de pe piața UE, în care majoritatea vânzărilor sunt direcționate către segmentul FOE, a fost cea care a determinat alegerea metodologiei, și nu problemele de natură tehnică privind calculele ca atare. Această alegere a condus Comisia la compararea prețurilor la nivel de producător de autoturisme, obținând astfel un mai mare nivel de comparabilitate și, în același timp, garantând că nivelul de eliminare a prejudiciului nu este exagerat.
(192)
Trebuie reamintit, cu privire la reprezentativitate, faptul că proporția tranzacțiilor de export determinată prin raportarea la totalitatea exporturilor exportatorilor chinezi incluși în eșantion pe segmentul FOE, s-a stabilit a fi mai mare de 55 %. O astfel de proporție a fost considerată ca reprezentativă dată fiind metodologia utilizată pentru calcularea nivelului de eliminare a prejudiciului.
9.1.2.6. Taxa bazată pe subcotare
(193)
Una dintre părți a afirmat că marja de prejudiciu ar fi trebuit să se bazeze pe subcotare ca urmare a practicii instituite de Regulamentul (CE) nr. 1531/2002 (13) al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de televizoare color originare din Republica Populară Chineză, Republica Coreea, Malaysia și Thailanda. Într-adevăr, în acest caz taxa se baza pe subcotarea prețurilor, ținând cont de faptul că alți factori decât importurile ce fac obiectul unui dumping se pare că au contribuit la prejudiciul industriei din Uniune și, în al doilea rând, faptul că, la nivel mondial, această industrie, timp de mai mulți ani, nu a realizat profituri sau a realizat profituri foarte mici (14).
(194)
Trebuie remarcat că factorii care au condus la decizia de stabilire a nivelului taxelor la nivelul prețurilor subcotate nu sunt aplicabili în cazul de față. Spre deosebire de cazul televizoarelor color (15), produsul în cauză nu se caracterizează prin niveluri scăzute ale rentabilității. Rentabilitatea a scăzut substanțial ca rezultat al importurilor la preț scăzut din țara în cauză. De asemenea, importurile din alte țări terțe au rămas stabile în cursul perioadei considerate.
9.2. Constatarea asupra nivelului de eliminare a prejudiciului
(195)
Abordarea din regulamentul provizoriu cu privire la metodologia utilizată este, prin urmare, confirmată. Ținând cont de observațiile părților cu privire la ajustări, nivelul recalculat al taxei se ridică la valoarea de 22,3 %.
10. AFIRMAȚIA PRIVIND CIRCUMVENȚIA
(196)
Părțile au afirmat că este posibil ca măsurile să fie evitate, evidențiind creșterea recentă semnificativă a importurilor de roți din aluminiu din țări a căror producție locală nu este cunoscută. Autoritățile competente au fost avertizate cu privire la aceste evoluții și posibilități, iar problema va fi supravegheată îndeaproape.
11. ANGAJAMENT
(197)
Un importator independent și-a manifestat interesul privind oferirea unui angajament de preț. Deși nu fusese oferit niciun angajament de preț formal, trebuie remarcat faptul că articolul 8 din regulamentul de bază limitează posibilitatea oferirii angajamentelor de preț exclusiv exportatorilor. Uzanța Comisiei de a nu accepta oferte de angajament de la importatori a fost, de asemenea, acceptată de către Curtea Europeană de Justiție (16), argumentând, inter alia, că acceptarea unui angajament oferit de un importator ar avea ca rezultat încurajarea acestuia în a continua să se aprovizioneze la prețuri de dumping.
(198)
Cei doi producători-exportatori cooperanți chinezi au oferit un angajament de preț în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, produsul în cauză prezintă o multitudine de tipuri de produs, ale căror prețuri variază semnificativ (în cazul unei societăți până la 300 %), ceea ce implică un risc foarte ridicat de compensare încrucișată. În plus, tipurile de produs vor evolua în ceea ce privește proiectarea și finisajele. Prin urmare, s-a considerat că produsul nu este adecvat pentru un angajament de preț. În plus, una dintre societăți nu beneficiază nici de statutul de economie de piață, nici de tratament individual, în timp ce pentru cealaltă societate au fost identificate probleme grave de contabilitate, iar structura și gama sa de produse (producția de FEO/AM) au fost considerate prea complexe. Prin urmare, ofertele de angajament au fost respinse.
12. DECLARAȚIE VAMALĂ
(199)
Datele statistice privind roțile din aluminiu sunt exprimate în mod frecvent în număr de piese. Cu toate acestea, nu există nicio unitate de măsură suplimentară pentru roțile de aluminiu precizată în Nomenclatura combinată prevăzută în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (17). Prin urmare, se consideră necesar pentru importuri să se asigure introducerea în declarația de punere în liberă circulație nu doar a masei, în kg sau tone, ci și a numărului de piese din produsul în cauză și al anumitor produse având codul NC ex 8716 90 90.
13. PERCEPEREA DEFINITIVĂ A TAXEI PROVIZORII
(200)
Ținându-se cont de mărimea marjelor de dumping stabilite și de nivelul de prejudiciu cauzat industriei din UE, se consideră necesar ca sumele depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie, stabilită prin regulamentul provizoriu, să se perceapă în mod definitiv,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de roți din aluminiu pentru autovehiculele încadrate la codurile NC 8701-8705, cu sau fără accesoriile acestora, având sau nu pneuri montate, încadrate în prezent la codurile NC ex 8708 70 10 și ex 8708 70 50 (coduri TARIC 8708701010 și 8708705010) originare din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil pentru produsul descris la alineatul (1) la prețul net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 22,3 %.
(3) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Sumele depuse cu titlu de taxe antidumping provizorii în temeiul Regulamentului (UE) nr. 404/2010 pentru importurile de anumite roți din aluminiu încadrate în prezent la codurile NC ex 8708 70 10 și ex 8708 70 50 (coduri TARIC 8708701010 și 8708705010) originare din Republica Populară Chineză se percep cu titlu definitiv.
Articolul 3
În cazul în care se prezintă o declarație de punere în liberă circulație privind importurile de roți din aluminiu pentru vehiculele încadrate la codul NC 8716, cu sau fără accesoriile acestora, având sau nu pneuri montate, încadrate în prezent la codul NC ex 8716 90 90, codul TARIC 8716909010 se înscrie în câmpul relevant al respectivei declarații.
Statele membre informează Comisia, lunar, cu privire la numărul de piese importate încadrate la acest cod și la originea acestora.
Articolul 4
În cazul în care se prezintă o declarație de punere în liberă circulație privind produsele menționate la articolele 1 și 3, numărul de piese al produselor importate se înscrie în câmpul relevant al respectivei declarații.
Articolul 5
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Luxemburg, 25 octombrie 2010.