РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1186/2010 НА СЪВЕТА
от 13 декември 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои системи от графитни електроди с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия („Комисията“) след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на антидъмпинговото разследване („първоначалното разследване“), с Регламент (ЕО) № 1629/2004 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои графитни електроди, понастоящем класирани в код по КН ex 8545 11 00, и нипели, които се използват за тези електроди, класирани в код по КН ex 8545 90 90 с произход от Индия („окончателните антидъмпингови мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 0 %.
(2)
След провеждането на разследване за субсидиране на вноса, с Регламент (ЕО) № 1628/2004 (3) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои графитни електроди, понастоящем класирани в код по КН ex 8545 11 00, и нипели, които се използват за тези електроди, класирани в код по КН ex 8545 90 90 с произход от Индия („окончателните изравнителни мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 15,7 % с изключение за едно дружество, за което митническата ставка беше 7 %.
(3)
След ex officio частично междинно преразглеждане на изравнителните мерки, с Регламент (ЕО) № 1354/2008 (4) Съветът измени Регламент (ЕО) № 1628/2004 и Регламент (ЕО) № 1629/2004. Окончателните изравнителни мита бяха променени на 6,3 % и 7,0 % за внос от поименно посочени износители с остатъчно мито от 7,2 %. Окончателните антидъмпингови мита бяха променени на 9,4 % и 0 % за внос от поименно посочени износители с остатъчна митническа ставка от 8,5 %.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуване на известие за предстоящо изтичане на срока (5) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 18 юни 2009 г. Комисията получи искане за откриване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането беше подадено от трима производители от Съюза: Graftech International, SGL Carbon GmbH и Tokai ERFTCARBON GmbH („заявителите“), които представляват основен дял - в настоящия случай над 90 % от общото производство в Съюза на някои системи от графитни електроди.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие
(6)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 17 септември 2009 г. с известие за започване на процедура, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Успоредни разследвания
(7)
С известие за образуване на производство, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 17 септември 2009 г. (7), Комисията също така съобщи за започването на разследване за преглед с оглед изтичането на срока на действие на окончателните изравнителни мерки въз основа на член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (8).
5. Разследване
5.1. Разследван период
(8)
Разследването на продължаването или повтарянето на дъмпинга обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“). Прегледът на тенденциите, необходими, за да се направи оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
5.2. Страни, засегнати от разследването
(9)
Комисията уведоми официално за откриването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, и представителите на страната на износа. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(10)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(11)
Предвид очевидно големия брой несвързани вносители беше счетено за целесъобразно - в съответствие с член 17 от основния регламент, да се прецени дали следва да се използва представителна извадка. За да може Комисията да реши дали е необходимо да се използва представителна извадка и ако да - да се подбере извадка, съгласно член 17 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане. Нямаше обаче несвързани вносители, които да предложат своето съдействие. Следователно изготвянето на представителна извадка не бе необходимо.
(12)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които се знаеше, че са засегнати и които се представиха в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане. Бяха получени отговори от три групи от производители от Съюза (т.е. заявителите), един производител износител и 17 ползватели. Нито един от вносителите не се отзова по време на изготвянето на представителната извадка и в хода на разследването нямаше други вносители, които да представят информация на Комисията или да се представят.
(13)
Само единият от двамата известни производители износители в Индия, а именно HEG Limited (наричан по-долу „HEG“), съдейства напълно по време на преразглеждането, като представи отговор на въпросника. В тази връзка следва да се отбележи, че по време на първоначалното разследване пълното официално наименование на това дружество беше Hindustan Electro Graphite Limited. Впоследствие дружеството промени наименованието си на HEG Limited. Вторият производител износител, който оказваше съдействие по време на първоначалното разследване, а именно Graphite India Limited (наричан по-долу „GIL“), реши да не представя отговор на въпросника в рамките на настоящото преразглеждане.
(14)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните заинтересовани страни:
а)
производители от Съюза
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden и Meitingen, Германия;
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Швейцария;
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Испания;
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Германия.
б)
производител износител в Индия
-
HEG Limited, Bhopal.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(15)
Разглежданият при настоящото преразглеждане продукт e същият като този от първоначалното разследване, а именно графитни електроди от вид, използван за електрически пещи, с видима плътност от 1,65 g/cm3 или по-голяма и електрическо съпротивление от 6,0 μΩ.m или по-малко, понастоящем класирани в код по КН ex 8545 11 00, и нипели, използвани за такива електроди, класирани в код по КН ex 8545 90 90, внесени заедно или поотделно, с произход от Индия („разглежданият продукт“).
(16)
Разследването потвърди, че както и при първоначалното разследване, разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван от производителя износител на вътрешния пазар на Индия, а също продуктите, произвеждани и продавани в Съюза от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и същите начини на използване и следователно се считат за сходни продукти по смисъла член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
(17)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
1. Общи положения
(18)
Един производител износител от Индия оказа съдействие. Вторият известен производител износител не оказа съдействие при разследването.
(19)
Сравнението на обема на износа на оказалия съдействие производител износител с общия обем на износа към Съюза от Индия показа, че делът на оказалия съдействие производител износител представлява преобладаващата част от вноса в Съюза от Индия по време на РПП. Следователно бе счетено, че степента на съдействие е голяма.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
2.1. Нормална стойност
(20)
Съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали продажбите на сходния продукт, реализирани от оказалия съдействие производител износител на вътрешния пазар към независими клиенти, са били представителни, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на най-малко 5 % от общия обем на съответстващите експортни продажби за Съюза.
(21)
Впоследствие Комисията определи онези видове сходен продукт, продавани на вътрешния пазар от дружеството, които са идентични или пряко сравними с видовете, продадени за износ към Съюза. Показателите, отчитани при определянето на видовете системи от графитни електроди, бяха: i) дали се продават със или без нипели; ii) диаметърът им; и iii) дължината им.
(22)
Оказалият съдействие производител износител заяви, че фактът, че системите от графитни електроди се произвеждат от кокс с различно качество (основна суровина), също следва да се вземе предвид, когато се установяват идентични или пряко сравними видове системи от графитни електроди. И в действителност бе потвърдено, че в производствения процес дружеството е използвало два различни вида кокс: внасян иглест кокс, който е с по-високо качество, и обикновен кокс, който може да се набави на индийския пазар. Също така бе потвърдено, че в зависимост от използвания вид кокс се определят и разходите за производство и цената на крайния продукт.
(23)
Поради тази причина, за да се гарантира обективно сравнение, Комисията раздели всеки от видовете на продукта на продукти с по-ниско и продукти с по-високо качество за целите на изчислението на дъмпинга.
(24)
Беше проучено допълнително дали продажбите на вътрешния пазар на оказалия съдействие производител износител са представителни за всички видове на продукта, т.е. дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид продукт са съставлявали поне 5 % от обема на продажбите на същия продукт, осъществени за Съюза. За видовете на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били в представителни количества, бе проверено дали тези продажби са били извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(25)
Проверката дали вътрешните продажби на всеки вид на продукта, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия беше извършена посредством установяването на дела на продажбите на въпросния вид продукти на независими клиенти, които носеха печалба. Във всички случаи, когато продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха направени в достатъчно количество при обичайни търговски условия, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на вътрешния пазар на въпросния вид, извършени по време на РПП.
(26)
За останалите видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар не са били в представителни количества или не са били извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше определена в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Нормалната стойност беше определена, като към производствените разходи на изнасяния вид, по отношение на които при необходимост е извършена дооценка, се добави разумен процент за разходи за реализация, общи и административни разходи и разумен марж на печалбата на основата на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия, като данните се предоставят от разследвания производител в съответствие с първото изречение от член 2, параграф 6 от основния регламент.
2.2. Експортна цена
(27)
Тъй като всички експортни продажби на оказалия съдействие индийски производител износител за Съюза са били извършени пряко за независими клиенти, експортната цена беше формирана на основата на реално платените или дължими цени за разглеждания продукт съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
2.3. Сравнение
(28)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена беше извършено на базата на цена франко завода и на едно и също ниво на търговия. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. За целта, когато беше приложимо и обосновано, бяха направени дооценки с оглед на разликата по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, натоварване и съпътстващите разходи, финансовите разходи, банковите такси и платените от заявителя антидъмпингови мита.
(29)
Оказалият съдействие индийски производител износител твърдеше, че в неговия случай схемата за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS) на практика е схема за възстановяване на мита, тъй като лицензите по схемата DEPBS се използват само за плащане на митата за вноса на суровините, използвани за производството на графитните електродни системи. Следователно разходите за митата за вноса, плащани за суровините, се възстановяват, когато продуктът се изнася, което води до по-ниска експортна цена. Следователно дружеството твърдеше, че следва да се направи дооценка на цените на вътрешния пазар, тъй като те не са повлияни от възстановяването на стойността на митата за внос. Разследването показа, че противно на твърденията дружеството използва безмитно внесените суровини както за производството на системи от графитни електроди, предназначени за пазари за износ, така и за производство, предназначено за вътрешния пазар. Следователно схемата DEPBS няма отражение върху ценовата разлика между продаваните на вътрешния пазар и изнасяните продукти и не може да се позволи извършването на дооценка.
2.4. Дъмпингов марж
(30)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове на продукта беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт. Въз основа на горната методология дъмпинговият марж, установен за оказалия съдействие производител износител, възлиза на 11-12 %.
(31)
В коментарите си по разгласяването на съществените факти и съображения, въз основата на които бе основано намерението да се препоръча да се продължат съществуващите мерки („окончателното разгласяване“), въпросното дружество заяви, че изчисляването на дъмпинговия марж въз основа на 4 от 12-те месеца на РПП е отклонение от използваната в първоначалното разследване методология, където са взети предвид всичките 12 месеца на разследвания период. Дружеството твърди, следователно, че използваният метод на изчисление е завишил дъмпинговия марж.
(32)
Припомня се, че базирането на изчислението на дъмпинга на период от 4 месеца от РПП е обичайно използваната от Комисията методология при преразглежданията с оглед изтичане на срока на мерките, когато трябва да се определи дали има продължаване на дъмпинга или вероятност от повторение на дъмпинга. При разследването на място бе гарантирано, че 4-те месеца са представителни за целия 12-месечен период. Това бе постигнато посредством съпоставка на разходите и цените от данните за 4-те месеца с тези за оставащите 8 месеца. Освен това подбраните 4 месеца са последните от всяко тримесечие и следователно са равномерно разпределени през 12-месечния период. Следователно Комисията изразява несъгласие с твърдението, че приложената методология променя окончателните заключения по отношение на съществуването на дъмпинг през РПП, както и че с нея е завишен дъмпинговият марж.
(33)
Предвид липсата на съдействие от страна на втория известен индийски производител износител за него не можеше да се изчисли дъмпингов марж. Според искането за преразглеждане обаче износът на посоченото дружество за Съюза също е бил на дъмпингови цени. Тъй като по-голямата част от износа от Индия е свързан с оказалия съдействие индийски производител, за който е установено, че е дъмпингов, и средната цена на разглеждания продукт, внасян от Индия, според Евростат е по-ниска от средната експортна цена на оказалото съдействие дружество, се потвърждава наличието на дъмпинг в национален мащаб.
3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(34)
Освен анализа за осъществяване на дъмпинг през РПП беше разгледана вероятността за повтаряне на дъмпинга. Предвид факта, че само един производител износител от Индия оказа съдействие в настоящото разследване, при заключенията, изложени по-долу, се разчита на данните, предоставени от единственото оказало съдействие дружество, както и на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент, а именно данните от Евростат и искането за преразглеждане.
(35)
В това отношение бяха анализирани следните елементи: свободният капацитет на индийските производители износители; привлекателността на пазара на Съюза за индийските производители и експортните цени за трети държави.
3.1. Свободен капацитет на износителите
(36)
Що се отнася до оказалия съдействие индийски производител износител, разследването показа, че той има свободен капацитет. Освен това дружеството открито заяви, че възнамерява да увеличи капацитета си. Следва също така да се подчертае, че дружеството е ориентирано към износ, като голяма част от оборота през РПП е генерирана от експортни продажби и че Съюзът остава важно направление за износа въпреки действащите мерки.
(37)
По отношение на втория индийски производител, според искането за преразглеждане, дружеството вече значително е увеличило капацитета си след налагането на мерките и планира да го увеличава още повече. Следователно не може да се изключи, че при липсата на мерки поне част от този увеличен капацитет може да бъде пренасочен към пазара на Съюза.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(38)
Привлекателността на пазара на Съюза може да бъде илюстрирана с факта, че налагането на антидъмпингови и изравнителни мита не е попречило на разрастването на износа от Индия. Напротив, през последните три години износителите от Индия увеличиха повече от два пъти износа си, а пазарният им дял в Съюза нарасна с повече от три пъти. Следва също така да се подчертае, че в рамките на този период нивото на цените на пазара на Съюза нарасна с 40 %.
3.3. Експортни цени за трети държави
(39)
По отношение на износа за трети държави разследването показа, че през РПП нивото на експортните цени франко завод на оказалото съдействие дружество са били по-ниски от експортните цени за Съюза, за които беше установено, че са дъмпингови. Следователно може да се очаква, че при липсата на мерки оказалият съдействие производител износител ще пренасочи поне част от износа си към Съюза предвид привлекателността на пазара там.
3.4. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(40)
С оглед на описаните по-горе констатации може да се направи изводът, че износът от Индия все още е на дъмпингови цени и че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако сегашните антидъмпингови мерки бъдат премахнати. И действително, предвид съществуващия в Индия свободен капацитет и привлекателността на пазара на Съюза изглежда съществува стимул за индийските производители износители да увеличат износа си за пазара на Съюза на дъмпингови цени, поне що се отнася до оказващия съдействие производител износител.
Г. ДЕФИНИРАНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
1. Производство на Съюза
(41)
В Съюза сходният продукт се произвежда от пет дружества или групи дружества, чието производство съставлява общото производство на Съюза на сходния продукт по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
2. Промишленост на Съюза
(42)
Две от петте групи дружества не изказаха подкрепата си за искането и не оказаха съдействие по време на разследването чрез представяне на отговори на въпросника. Следните три групи производители подадоха искането и се съгласиха да окажат съдействие: Graftech International, SGL Carbon GmbH и Tokai ERFTCARBON GmbH.
(43)
Тези три групи дружества на производители представляват основна част от цялостното производство на Съюза на сходния продукт, тъй като делът им е 90 % от общото производство на Съюза на някои системи от графитни електроди, както е изложено в съображение 4 по-горе. Следователно се счита, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и оттук нататък ще бъдат наричани „промишлеността на Съюза“.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(44)
Предвид това, че само един производител износител от Индия на разглеждания продукт оказа съдействие в настоящото разследване, данните, свързани с вноса в Европейския съюз на разглеждания продукт с произход от Индия, не са представени в точни стойности, за да се запази поверителността в съответствие с член 19 от основния регламент.
(45)
Състоянието на промишлеността на системите от графитни електроди е тясно свързано с това на стоманодобивния сектор, тъй като графитните електроди се използват в сектора за производство на електростомана. В този смисъл следва да се отбележи, че през 2007 г. и до първите три тримесечия на 2008 г. се наблюдаваха много положителни пазарни условия в рамките на стоманодобивната промишленост и като следствие от това - и за промишлеността на графитните електроди.
(46)
Следва да се отбележи, че обемът на продажбите на графитните електроди се движеше повече или по-малко в съответствие с обема на стоманодобива. Договорите за доставка на графитни електроди обаче, в чийто обхват попадат цените и количествата, обикновено се договарят за периоди от 6-12 месеца. Следователно обикновено се наблюдава забавяне във времето между развитието на обемите продажби, причинени от промени в търсенето, и евентуално последващо въздействие върху цените.
2. Потребление на пазара на Съюза
(47)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, оценка на обема на продажбите на другите производители в Съюза на пазара на Съюза, данни на Евростат за вноса и данните, събирани в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент. Както беше направено по време на първоначалното разследване (9), част от вноса не беше взета предвид, тъй като въз основа на наличната информация този внос не беше на продукта, предмет на разследването.
(48)
Между 2006 г. и РПП потреблението в Съюза е спаднало с почти 25 %, като основният спад е бил в периода между 2008 г. и РПП. Следва да се отбележи, че поради много положителните пазарни условия в началото на разглеждания период потреблението на Съюза е било на много високи нива и е нараснало с 30 % между разследвания период в рамките на първоначалното разследване и 2006 г.
Таблица 1
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Общо потребление на Съюза (в тонове)
170 035
171 371
169 744
128 437
Индекс (2006 г.=100)
100
101
100
76
3. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Индия
(49)
Обемът на вноса с произход от Индия („засегнатата държава“) е нараснал със 143 процентни пункта през разглеждания период и е достигнал ниво от 5 000 до 7 000 тона през РПП. Пазарният дял на вноса от засегнатата държава е нараснал с повече от три пъти между 2006 г. и РПП, когато е достигнал до ниво от около 5 %. През РПП пазарният дял е продължил да расте въпреки значителния спад в търсенето. Цените на вноса от засегнатата държава са нараснали с 52 % през разглеждания период, като са следвали тенденция, подобна на наблюдаваната при цените на промишлеността на Съюза, но са останали значително по-ниски от цените на промишлеността на Съюза. Данните в таблица 2 не са представени с точните стойности от съображения за поверителност, тъй като в Индия има само двама известни производители износители.
Таблица 2
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от засегнатата държава (в тонове)
От 2 000 до 3 000
От 3 000 до 4 000
От 7 000 до 9 000
От 5 000 до 7 000
Индекс (2006 = 100)
100
123
318
243
Пазарен дял на вноса от засегнатата държава
Около 1,5 %
Около 2 %
Около 5 %
Около 5 %
Цени на вноса от засегнатата държава (евро/тон)
Около 2 000
Около 2 600
Около 3 000
Около 3 200
Индекс (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(50)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4.1. Производство
(51)
През РПП производството е намаляло с 29 % в сравнение с 2006 г. Производството на промишлеността на Съюза първоначално е нараснало с 2 % през 2007 г. в сравнение с 2006 г., след което е спаднало рязко, най-вече през РПП.
Таблица 3
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производство (в тонове)
272 468
278 701
261 690
192 714
Индекс (2006 г.=100)
100
102
96
71
4.2. Капацитет и равнище на използване на капацитета
(52)
Производственият капацитет е намалял незначително (като цяло с 2 %) между 2006 г. и РПП. Тъй като производството също е намаляло през 2008 г., най-вече през РПП, полученото равнище на използване на капацитета като цяло е показало намаление с 25 процентни пункта между 2006 г. и РПП.
Таблица 4
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
298 500
292 250
291 500
293 500
Индекс (2006 = 100)
100
98
98
98
Използване на капацитета
91 %
95 %
90 %
66 %
Индекс (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3. Стокови наличности
(53)
Равнището на крайните стокови наличности на промишлеността на Съюза е останало непроменено през 2007 г. в сравнение с 2006 г., а след това е намаляло с 10 % през 2008 г. През РПП нивото на складовите наличности е нараснало незначително, но е било 5 % по-ниско, отколкото през 2006 г.
Таблица 5
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Стокови наличности в края на периода (в тонове)
21 407
21 436
19 236
20 328
Индекс (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4. Обем на продажбите
(54)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти са намалели с 39 % през разглеждания период. Те са били много високи в началото на разглеждания период, като са нараснали с приблизително 70 % в сравнение с разследвания период в рамките на първоначалното разследване. Обемът на продажбите е намалял слабо през 2007 и 2008 г., но е останал на сравнително високо равнище (през 2008 г. те все още са били 47 % над нивото на разследвания период в рамките на първоначалното разследване). Обемът на продажбите обаче е спаднал значително между 2008 г. и РПП (с почти една трета).
Таблица 6
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на продажбите на Съюза към несвързани клиенти (тонове)
143 832
139 491
124 463
88 224
Индекс (2006 г. = 100)
100
97
87
61
4.5. Пазарен дял
(55)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал постепенно с почти 16 процентни пункта между 2006 и РПП (от 84,6 % до 68,7 %).
Таблица 7
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Индекс (2006 г.= 100)
100
96
87
81
4.6. Растеж
(56)
Между 2006 г. и РПП потреблението в Съюза е спаднало с почти 25 %. Промишлеността на Съюза е загубила почти 16 процентни пункта пазарен дял, докато разглежданият внос е спечелил 3,4 процентни пункта пазарен дял.
4.7. Заетост
(57)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е спаднало със 7 % между 2006 г. и РПП.
Таблица 8
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Заетост за разглеждания продукт (в хора)
1 942
1 848
1 799
1 804
Индекс (2006 г. = 100)
100
95
93
93
4.8. Производителност
(58)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, е намаляла с 24 % между 2006 г. и РПП. Тя е нараснала слабо през 2007 и 2008 г., след което е намаляла с почти 25 % през РПП.
Таблица 9
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производителност (в тонове на работник)
140
151
146
107
Индекс (2006 г. = 100)
100
107
104
76
4.9. Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(59)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са отбелязали положителна тенденция, като са нараснали с 40 % през разглеждания период. Това се дължи на следното: i) общото ниво на цените на пазара, ii) необходимостта от компенсиране на увеличения в производствените разходи, и iii) начина, по който се определят цените по договорите за доставка.
(60)
През 2007 и 2008 г. промишлеността на Съюза е успяла да повиши цените в контекста на цялостното повишаване на цените на пазара, което се е дължало на запазилото се голямо търсене на графитни електроди. Това търсене е било в резултат от много положителните пазарни условия, наблюдавани в стоманодобивния сектор до първите три тримесечия на 2008 г., както е изложено в съображение 45.
(61)
Цените също така са се повишили през 2007 и 2008 г., отчасти за да компенсират нарастващите производствени разходи, и по-специално цената на суровините. За периода 2006-2008 г. разходите са се увеличили с 23 %. Промишлеността на Съюза обаче е успяла да компенсира това посредством значителното увеличаване на цените (+ 33 %).
(62)
Цените са продължили да растат през РПП, макар вече в по-малка степен (+ 5 %). Фактът, че цените не са намалели по време на период, когато търсенето е спаднало, се обяснява с начина, по който на пазара се установяват договорите за доставка, и с факта, че повечето договори за доставка за 2009 г. са били сключени през 2008 г. Както е изложено в съображение 46, обемът на продажбите на графитни електроди се е движел повече или по-малко в съответствие с производството на стомана. Договарянето на договорните условия за доставка на графитни електроди обаче за периоди от 6 до 12 месеца може да доведе до забавяне на въздействието на каквато и да било промяна (повишение или намаление) на търсенето върху цените. Договорите се договарят въз основата на прогнозни данни за обемите продажби, които може да са различни от действително достигнатите нива на продажбите, като резултатът е, че тенденцията при движението на цената през даден период не е задължително да следва тенденцията в обемите на продажбите за същия период. Такъв е случаят през РПП, когато обемите на продажбите са намалели, но цените са останали високи, тъй като повечето договори за доставка за 2009 г. са били сключени през 2008 г., а някои от доставките, предвидени за 2008 г., са били отложени за 2009 г. Увеличението на цените от 5 % по време на РПП все пак не е било достатъчно, за да компенсира увеличението на разходите (+ 13 %), както е било възможно през предходните периоди. Цените са били предоговорени на по-ниски нива след РПП.
(63)
Както е изложено в съображение 49, цените на вноса от засегнатата държава са следвали тенденция, подобна на наблюдаваната при промишлеността на Съюза, но са били значително по-ниски от цените на промишлеността на Съюза.
Таблица 10
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Единична цена на пазара на Съюза (евро/тон)
2 569
3 103
3 428
3 585
Индекс (2006 г. = 100)
100
121
133
140
4.10. Заплати
(64)
Между 2006 г. и РПП средната заплата на служител се е увеличила с 15 %.
Таблица 11
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Годишни разходи за труд на работник (в хил. евро)
52
56
61
60
Индекс (2006 г. = 100)
100
108
118
115
4.11. Инвестиции
(65)
Между 2006 г. и РПП годишният поток от инвестиции в разглеждания продукт, вложени от промишлеността на Съюза, се е увеличил с 37 %. През РПП обаче инвестициите са намалели с 14 % в сравнение с 2008 г.
Таблица 12
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Индекс (2006 г. = 100)
100
151
159
137
4.12. Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(66)
С нарастване на разходите от 40 %, настъпило през разглеждания период, промишлеността на Съюза все пак е успяла в периода между 2006 и 2007 г. да увеличи цените си повече, отколкото е увеличила разходите си. Това е довело до повишаване на печалбата от 19 % през 2006 г. до 26 % през 2007 г. От 2007 до 2008 г. цените и разходите са нараснали правопропорционално, като така маржът на промишлеността на Съюза е останал непроменен на нивото от 2007 г. След това печалбите отново са намалели до 19 % през РПП поради въздействието върху разходите на ниското използване на производствения капацитет и високи цени на суровините. Печалбата е продължила да намалява през 2009 г., тъй като промишлеността на Съюза е трябвало да намали цените си, за да отрази общия спад на продажните цени на пазара на графитни електроди поради намаляващо търсене в сектора на стоманодобива.
(67)
Възвръщаемостта на инвестициите („ВНИ“) е нараснала от 71 % през 2006 г. до 103 % през 2007 г. През 2008 г. тя е нараснала до 119 %, след което е намаляла до 77 % през РПП. Като цяло възвръщаемостта на инвестициите се е увеличила с 6 процентни пункта между 2006 г. и РПП.
Таблица 13
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетна печалба от продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от нетните продажби)
19 %
26 %
25 %
19 %
ВНИ (нетна печалба в процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13. Паричен поток и способност за привличане на капитал
(68)
Нетният паричен поток от оперативните дейности е нараснал между 2006 и 2007 г. Това увеличение е продължило през 2008 г., след което се е наблюдавало намаление през РПП. Като цяло паричният поток е бил с 28 % по-висок през РПП, отколкото в началото на разглеждания период.
(69)
Липсват признаци, че промишлеността на Съюза е изпитвала затруднение при привличането на капитал, което предимно се дължи на факта, че някои от производителите са част от по-големи групи.
Таблица 14
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Индекс (2006 г. = 100)
100
145
179
128
4.14. Размер на дъмпинговия марж
(70)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от Индия, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено.
4.15. Възстановяване от въздействието на предишно субсидиране и предишен дъмпинг
(71)
Показателите, прегледани по-горе, показват, че е налице известно подобрение в икономическото и финансовото положение на промишлеността на Съюза след налагането през 2004 г. на окончателни изравнителни и антидъмпингови мерки. По-конкретно между 2006 и 2008 г. промишлеността на Съюза се е възползвала от повишените цени и печалби. Това се е дължало на много положителните условия на пазара, които са позволили да се запазят по-високите ценови нива и рентабилност, въпреки че, както е изложено в съображение 55, пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял. През същия период обаче и въпреки мерките пазарният дял на вноса от Индия се е увеличил, а продуктите от Индия са били внасяни на цени, по-ниски от тези на промишлеността на Съюза. През РПП печалбата на промишлеността на Съюза вече е започнала да намалява и през 2009 г. е намаляла още повече поради повишилите се разходи и ограничения ръст на цените.
5. Въздействие на дъмпинговия внос и други фактори
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(72)
Въпреки намаляването на потреблението в Съюза през разглеждания период, обемът на вноса от засегнатата държава се е увеличил повече от два пъти, а пазарният дял на вноса се е увеличил повече от три пъти (вж. съображение 49). Ако не се отчитат антидъмпинговите и изравнителните мита, през РПП вносът от засегнатата държава е подбивал цените на промишлеността на Съюза, макар и с по-малко от 2 %.
5.2. Въздействие на икономическата криза
(73)
Поради много положителните икономически условия, наблюдавани в сектора на стоманодобива и на свързаните промишлени сектори, включително и при графитните електроди, през 2007 г. и през първите три тримесечия на 2008 г. промишлеността на Съюза е в сравнително добро икономическо състояние, когато в края на 2008 г. започва икономическата криза. Фактът, че договорите за доставка на графитни електроди обикновено се договарят за период от 6 до 12 месеца, означава, че се наблюдава забавяне при въздействието на каквато и да било промяна (повишение или намаление) на търсенето върху цените. Тъй като договорите за РПП са били договорени в етап, когато въздействието на икономическата криза не е могло да бъде предвидено, въздействието на икономическата криза през РПП е било основно по отношение на обема, тъй като по отношение на цените каквото и да било въздействие е щяло да се усети от промишлеността на Съюза със закъснение. В този смисъл следва да се отбележи, че състоянието на промишлеността на Съюза в някаква степен се е влошило дори в периода на благоприятните икономически условия, като се е наблюдавала известна загуба на пазарния дял спрямо вноса от засегнатата държава. Фактът, че това влошаване не е довело до по-значително неблагоприятно въздействие, отчасти се е дължал на голямото търсене през 2007-2008 г., което е позволило на промишлеността на Съюза да запази големия обем производство и продажби и отчасти се е дължал на това, че когато тези обеми са намалели през РПП, все пак е било възможно цените да се запазят поради забавянето във времето, споменато по-горе.
5.3. Внос от други държави
(74)
Поради включването на продукти, различни от продукта, предмет на разследването, в данните за вноса, предоставени от Евростат по код по КН, бе извършен следният анализ въз основа на данните за вноса на ниво код по Тарик, допълнени от информацията от събраните в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент данни. Част от вноса не беше взета предвид, тъй като въз основа на наличната информация този внос не беше на продукта, предмет на разследването.
(75)
Според направените оценки обемът на вноса от други трети държави се е увеличил с 63 % от около 11 000 тона през 2006 г. до около 18 500 тона през РПП. Пазарният дял на вноса от други държави се е увеличил от 6,6 % през 2006 г. на 14,4 % през РПП. Средната цена на вноса от други трети държави се е увеличила с 42 % между 2006 г. и РПП. Основният внос изглежда е от Китайската народна република (КНР), Русия, Япония и Мексико, които са единствените държави с индивидуален пазарен дял, по-висок от 1 % през РПП. Вносът от тези държави се разглежда по-подробно в съображенията по-долу. Вносът от девет други държави има общ пазарен дял само от около 2 % и не се разглежда по-нататък.
(76)
Пазарният дял на вноса от Китай се е увеличил с 2,4 процентни пункта през разглеждания период (от 0,2 % до 2,6 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и също така по-ниски от цените на вноса с произход от Индия.
(77)
Пазарният дял на вноса от Русия се е увеличил с 4,2 процентни пункта през разглеждания период (от 1,9 % до 6,1 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, малко по-ниски от цените на промишлеността на Съюза, но по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(78)
Пазарният дял на вноса от Япония е намалял с 0,4 процентни пункта през разглеждания период (от 2,0 % до 1,6 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, които са били сходни или по-високи от цените на промишлеността на Съюза и също така по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(79)
Пазарният дял на вноса от Мексико се е увеличил с 1,0 процентен пункт през разглеждания период (от 0,9 % до 1,9 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, по-високи от цените на промишлеността на Съюза и също така по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(80)
В заключение може да се каже, че не може да се изключи възможността развитието на вноса от КНР и от Русия да е повлияло донякъде върху загубата на пазарен дял от промишлеността на Съюза. Предвид общия характер на наличните статистически данни за вноса обаче, които не позволяват сравнение на цените по вид на продукта, както бе възможно за Индия въз основа на подробната информация, предоставена от производителя износител, въздействието на вноса от КНР и Русия не може да се установи със сигурност.
Таблица 15
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от други държави (в тонове)
11 289
11 243
19 158
18 443
Индекс (2006 г. = 100)
100
100
170
163
Пазарен дял на вноса от други държави
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Цени на вноса от други държави (евро/тон)
2 467
3 020
3 403
3 508
Индекс (2006 г. = 100)
100
122
138
142
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от КНР (в тонове)
421
659
2 828
3 380
Индекс (2006 г. = 100)
100
157
672
804
Пазарен дял на вноса от КНР
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Цена на вноса от КНР (евро/тон)
1 983
2 272
2 818
2 969
Индекс (2006 г. = 100)
100
115
142
150
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Русия (в тонове)
3 196
2 887
8 441
7 821
Индекс (2006 г. = 100)
100
90
264
245
Пазарен дял на вноса от Русия
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Цени на вноса от Русия (евро/тон)
2 379
2 969
3 323
3 447
Индекс (2006 г. = 100)
100
125
140
145
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Япония (в тонове)
3 391
2 223
3 731
2 090
Индекс (2006 г. = 100)
100
66
110
62
Пазарен дял на вноса от Япония
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Цени на вноса от Япония (евро/тон)
2 566
3 131
3 474
3 590
Индекс (2006 г. = 100)
100
122
135
140
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Мексико (в тонове)
1 478
2 187
2 115
2 465
Индекс (2006 г. = 100)
100
148
143
167
Пазарен дял на вноса от Мексико
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Цени на вноса от Мексико (евро/тон)
2 634
3 629
4 510
4 554
Индекс (2006 г. = 100)
100
138
171
173
6. Заключение
(81)
Както е посочено в съображение 49, обемът на вноса от засегнатата държава се е увеличил повече от два пъти между 2006 г. и РПП. Като се има предвид, че потреблението е спаднало с почти 25 % за същия период, това е довело до рязко покачване на пазарния дял на индийските износители от 1,5 % през 2006 г. до около 5 % през РПП. Макар цените на индийските износители за Съюза да са нараснали значително през разглеждания период като резултат от като цяло високите пазарни цени, те все още са подбивали цените на промишлеността на Съюза.
(82)
Между 2006 г. и РПП, въпреки съществуването на антидъмпинговите и изравнителните мерки, няколко важни показателя са се развили неблагоприятно: обемът на продукцията и на продажбите е намалял със съответно 29 % и 39 %, използването на капацитета е намаляло с 28 % и е било последвано от намаление в нивата на заетост и на производителност. Макар част от тези неблагоприятни тенденции да могат да се обяснят с отчетливото намаление на потреблението, което е отбелязало спад с почти 25 % през разглеждания период, значителното намаление на пазарния дял на промишлеността на Съюза (спад от 15,9 процентни пункта между 2006 г. и РПП) също трябва да се разглежда с оглед на постоянното увеличение на пазарния дял на вноса от Индия.
(83)
Що се отнася до относително високите стойности на печалбата през РПП, то това се е дължало предимно на запазилото се високо ниво на цените поради причините, изложени в съображение 62. Прави се заключението, че през разглеждания период състоянието на промишлеността на Съюза се е влошило като цяло и че състоянието на промишлеността на Съюза е било нестабилно към края на РПП въпреки сравнително високите нива на печалбата в този момент, когато усилията му за поддържане на обема на продажбите и на достатъчно ценово равнище в обстановка на намалено търсене са били възпрепятствани от увеличаващото се присъствие на дъмпинговия внос от Индия.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ И ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
1. Предварителни бележки
(84)
Както беше показано, въвеждането на антидъмпинговите мерки е позволило на промишлеността на Съюза да се възстанови само в известна степен от претърпените вреди. Когато високите нива на потребление в Съюза обаче, усетени през по-голямата част на разглеждания период, изчезват по време на РПП, промишлеността на Съюза е поставена в несигурна и уязвима ситуация и е изложена на вредоносния ефект от дъмпинговия внос от Индия. По-конкретно способността на промишлеността на Съюза да компенсира повишените разходи е слаба към края на РПП.
2. Връзка между експортния обем и цени за трети държави и експортния обем и цени за Съюза
(85)
Беше установено, че средната експортна цена на индийските продажби за държави, които не са членки на ЕС, е по-ниска от средната експортна цена за Съюза, а също и по-ниска от тази на вътрешния пазар. Продажбите на индийските износители в държави, които не са членки на ЕС, се осъществяват в значителни количества, формиращи по-голямата част от общите експортни продажби. По тази причина бе отчетено, че ако мерките се оставят да загубят сила, индийските износители ще имат стимул да пренасочат значително количество от своя износ от други трети държави към по-привлекателния пазар на Съюза на ценови нива, които дори да са по-високи от тези в третите държави, вероятно ще останат под текущите нива на експортните цени към Съюза.
3. Неизползван капацитет и стокови запаси на индийския пазар
(86)
Оказалият съдействие индийски производител е разполагал със значителен свободен капацитет и е планирал да повиши капацитета си през 2010-2011 г. Следователно съществува капацитет за значително увеличаване на износа към Съюза, по-специално поради това, че липсват всякакви признаци пазарите на трети държави или вътрешният пазар да са способни да поемат каквато и да било допълнителна продукция.
(87)
В коментарите си по разгласяването оказалият съдействие индийски производител изказа твърдението, че свободният му капацитет се е дължал главно на икономическата криза и свързания с нея спад в търсенето. Значителна част от свободния капацитет на дружеството обаче може да се обясни с факта, че то значително е увеличило капацитета си между 2006 г. и РПП. Освен това следва да се отбележи, че дружеството е планирало допълнително увеличение на капацитета. Следва също така да се отбележи, че има и друг индийски производител, който не е оказал съдействие, но има подобен капацитет и използване на капацитета и който също наскоро е обявил още по-значително увеличение на капацитета.
4. Заключение
(88)
Производителите в засегнатата държава имат потенциала да увеличат и/или да пренасочат своя експортен обем към пазара на Съюза. Освен това цените на индийските износители за трети държави са по-ниски от цените в Съюза. Разследването показа, че на основата на сравними видове продукт оказалият съдействие производител износител е продавал разглеждания продукт на цени, по-ниски от тези на промишлеността на Съюза. Тези ниски цени най-вероятно ще намалеят в съответствие с по-ниските цени, налагани в останалите части на света. Подобно ценово поведение, съчетано със способността на износителите от засегнатата държава да доставят значителни количества от разглеждания продукт на пазара на Съюза, най-вероятно ще има отрицателно въздействие върху икономическото положение на промишлеността на Съюза.
(89)
Както бе показано по-горе, положението на промишлеността на Съюза остава уязвимо и нестабилно. Ако промишлеността на Съюза бъде изправена пред по-голям обем на вноса от засегнатата държава на дъмпингови цени, това най-вероятно ще доведе до спад в нейните продажби, пазарен дял, продажни цени, както и до последващо влошаване на финансовото положение до нивата, установени при първоначалното разследване. На тази основа се прави заключението, че отмяната на мерките най-вероятно ще доведе до влошаване на и без това нестабилното положение и до повтаряне на съществената вреда за промишлеността на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(90)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе направено изследване дали продължаването на съществуващите антидъмпингови мерки би било в интерес на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на промишлеността от Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(91)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване се прие, че въвеждането на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, което съответно анализира положение, при което вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано негативно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(92)
На тази основа бе проучено дали въпреки изводите за вероятното продължаване или повтаряне на вредоносния дъмпинг съществуват необорими доводи, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай не е в интерес на Съюза да запази мерките.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(93)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това се доказва от положителното развитие на нейното икономическо състояние след налагането на антидъмпинговите мерки през 2004 г. По-специално фактът, че промишлеността на Съюза е увеличила рентабилността си в годините преди РПП, контрастира рязко със състоянието преди въвеждането на мерките. Промишлеността на Съюза обаче последователно е губила от пазарния си дял, докато вносът от засегнатата държава значително е увеличил пазарния си дял през разглеждания период. Без мерките промишлеността на Съюза най-вероятно би била в още по-лошо състояние.
3. Интерес на вносители/ползватели
(94)
Нито един от деветимата несвързани вносители, с които бе установена връзка, не предложи своето съдействие.
(95)
Седемнадесет ползватели се отзоваха и предадоха отговорите си на въпросниците. Макар повечето от ползвателите да не са използвали графитни електроди от Индия няколко години и следователно са останали неутрални по отношение на евентуалното продължаване на мерките, шестима ползватели до извстна степен са използвали инийски електроди. Четирима ползватели заявиха, че продължаването на мерките ще има отрицателно въздействие върху конкуренцията. Едно сдружение (Eurofer) беше твърдо против продължаването на мерките и заяви, че мерките са довели до това индийските износители в голяма степен да се оттеглят от пазара на Съюза. Сдружението изказа твърдението, че продължаването на мерките ще възпрепятства стоманопроизводителите при разработването на алтернативни източници на доставки и ще позволи на промишлеността на Съюза да продължи да има доминиращо положение, почти като при положение на дуопол. От развитието на вноса от Индия след въвеждането на мерките обаче става ясно, че подобно голямо оттегляне не е имало; напротив, вносът от Индия е нараснал значително през разглеждания период. Освен това разследването показа, че графитните лектроди все повече навлизат на пазара на Съюза от няколко други трети държави. Що се отнася до доминиращото положение на промишлеността на Съюза на пазара, припомня се, че пазарният му дял е намалял с почти 16 процентни пункта през разглеждания период (вж. съображение 55 по-горе). И накрая, това сдружение също така призна, че графитните електроди представляват само малка част от общите разходи на стоманопроизводителите.
(96)
Припомня се също така, че при първоначалното разследване беше установено, че въздействието от въвеждането на мерките няма да бъде значително за ползвтелите (10). Мкар мките да съществуват от пет години, вносителите/ползвателите в Съюза продължават да си ги доставят, inter alia, от Индия. Не бяха представени никакви данни и за това, че е имало трудности с намирането на алтернативни източници. Нещо повече, не трябва да се забравя, че по отношение на въвеждането на мерките върху ползвателите първоначалното разследване стигна до заключението, че като се има предвид пренебрежимо слабото влияние на цените на графитните електроди върху промишлените сектори на ползвателите, всяко тяхно покачване вероятно не би могло да има забележимо въздействие върху тези сектори. Не бяха установени доказателства в противоположен смисъл и след въвеждането на мерките. Следва да се заключи, че запазването на антидъмпинговите мерки вероятно няма да окаже сериозно въздействие върху вносителите/ползвателите в Съюза.
4. Заключение
(97)
Предвид изложеното по-горе се стигна до заключението, че няма убедителни основания настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(98)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяване на информацията. Представените становища и коментари бяха надлежно взети предвид, когато това беше обосновано.
(99)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои графитни електроди с произход от Индия, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки се състоят от адвалорни мита.
(100)
Посочените в настоящия регламент индивидуални антидъмпингови митнически ставки за дружествата се прилагат изключително за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от споменатите конкретни юридически лица. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично споменати, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(101)
Всякакви искания по прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки (напр. след промяна на наименованието на дружеството или след създаване на нови производствени или търговски дружества) следва да се отправят към Комисията (11) с цялата съответна информация, по-специално всяка модификация в дейността на фирмата, свързана с производството, вътрешните и експортните продажби, свързани, примерно, с тази промяна на наименованието или тази промяна на производствените и търговските дружества. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде изменен съответно чрез актуализирането на списъка с дружества, които могат да се ползват от индивидуалните митнически ставки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на графитни електроди от вида, използван за електрически пещи, с видима плътност от 1,65 g/cm3 или по-голяма и електрическо съпротивление от 6,0 μΩ.m или по-малко, класирани в код по КН ex 8545 11 00 (код по ТАРИК 8545110010), и нипели, използвани за такива електроди, понастоящем класирани в код по КН ex 8545 90 90 (код по ТАРИК 8545909010), внесени заедно или поотделно, с произход от Индия.
2. Митническата ставка, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от дружествата, изброени по-долу, е, както следва:
Дружество
Окончателно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
9,4
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
0
A531
Всички останали дружества
8,5
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 13 декември 2010 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1186/2010 AL CONSILIULUI
din 13 decembrie 2010
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite sisteme de electrozi din grafit originare din India în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2), (5) și (6),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană („Comisia”) după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsurile în vigoare
(1)
În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1629/2004 (2), o taxă antidumping definitivă la importurile de anumiți electrozi din grafit încadrați în prezent la codul NC ex 8545 11 00 și punți (nipluri) din astfel de electrozi încadrate în prezent la codul NC ex 8545 90 90, originare din India (denumite în continuare „măsuri antidumping definitive”). Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem de 0 %.
(2)
În urma unei anchete antisubvenții, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1628/2004 (3), o taxă compensatorie definitivă la importurile de anumiți electrozi din grafit încadrați în prezent la codul NC ex 8545 11 00 și de punți (nipluri) din astfel de electrozi încadrate în prezent la codul NC ex 8545 90 90, originare din India (denumite în continuare „măsuri compensatorii definitive”). Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem de 15,7 %, cu excepția unei societăți pentru care nivelul taxei era de 7 %.
(3)
În urma unei reexaminări intermediare parțiale ex officio a măsurilor compensatorii, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 1354/2008 (4), a modificat Regulamentele (CE) nr. 1628/2004 și (CE) nr. 1629/2004. Taxele compensatorii definitive au fost modificate la 6,3 % și 7 % pentru importurile provenind de la exportatori desemnați individual, cu un nivel al taxei reziduale de 7,2 %. Taxele antidumping definitive au fost modificate la 9,4 % și 0 % pentru importurile provenind de la exportatori desemnați individual, cu un nivel al taxei reziduale de 8,5 %.
2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(4)
În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (5) a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 18 iunie 2009, o cerere de inițiere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost prezentată de trei producători din Uniune: Graftech International, SGL Carbon GmbH și Tokai ERFTCARBON GmbH (denumiți în continuare „solicitanții”), care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 90 %, din producția totală a Uniunii de anumite sisteme de electrozi din grafit.
(5)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce probabil la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.
3. Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor
(6)
În urma consultării comitetului consultativ și a stabilirii faptului că există elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 17 septembrie 2009, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
4. Anchete paralele
(7)
Printr-un aviz de deschidere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 17 septembrie 2009 (7), Comisia a anunțat, de asemenea, deschiderea unei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor compensatorii definitive în temeiul articolului 18 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (8).
5. Ancheta
5.1. Perioada de anchetă
(8)
Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2008 și 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului a fost efectuată pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
5.2. Părțile vizate de anchetă
(9)
Comisia a informat în mod oficial solicitanții, ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii cunoscuți a fi interesați și reprezentanții țării exportatoare cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit oportunitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere.
(10)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.
(11)
Având în vedere numărul aparent ridicat de importatori neafiliați, s-a considerat adecvat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă este necesar să se recurgă la eșantionare. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este cu adevărat necesar să se procedeze prin eșantionare și, după caz, să se determine alcătuirea eșantionului, părțile menționate anterior au fost invitate, în temeiul articolului 17 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminărilor și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere. Cu toate acestea, niciun importator neafiliat nu s-a făcut cunoscut pentru a coopera. Prin urmare, nu a fost necesară eșantionarea.
(12)
Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind interesate și celor care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de deschidere. S-au primit răspunsuri din partea a trei grupuri de producători din Uniune (respectiv solicitanții), a unui producător-exportator și a 17 utilizatori. Niciunul dintre importatori nu s-a făcut cunoscut în cursul exercițiului de eșantionare și niciun alt importator nu a furnizat Comisiei alte informații și nici nu s-a făcut cunoscut în cursul anchetei.
(13)
Doar unul dintre cei doi producători-exportatori cunoscuți, și anume HEG Limited („HEG”) a cooperat în cadrul reexaminării oferind un răspuns la chestionar. În această privință, ar trebui remarcat faptul că, în cadrul anchetei inițiale, numele oficial și complet al societății respective era Hindustan Electro Graphite Limited. Societatea și-a schimbat ulterior numele în HEG Limited. Al doilea producător-exportator care a cooperat în ancheta inițială, și anume Graphite India Limited („GIL”) a decis să nu răspundă la chestionar în cadrul prezentei reexaminări.
(14)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului subsecvent, precum și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor părți interesate:
(a)
Producători din Uniune
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden și Meitingen, Germania;
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Elveția;
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Spania;
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Germania.
(b)
Producător-exportator în India
-
HEG Limited, Bhopal.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(15)
Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este același cu produsul la care se referă ancheta inițială, și anume electrozii din grafit, de tipul celor utilizați pentru cuptoare (furnale) electrice, cu o densitate aparentă de minimum 1,65 g/cm3 și cu o rezistență electrică de maximum 6,0 μ.Ω.m, care se încadrează în prezent la codul NC ex 8545 11 00 și punți (nipluri) din astfel de electrozi, care se încadrează în prezent la codul NC ex 8545 90 90, importate fie împreună, fie separat, originare din India (denumite în continuare „produsul în cauză”).
(16)
Ancheta a confirmat faptul că, la fel ca în cazul anchetei inițiale, produsul în cauză și produsele fabricate și vândute de producătorul-exportator pe piața internă din India, precum și cele fabricate și vândute în UE de producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice esențiale și aceleași utilizări și, prin urmare, sunt considerate ca fiind produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
(17)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar fi de natură să atragă după sine continuarea sau reapariția dumpingului.
1. Generalități
(18)
Doar un producător-exportator din India a cooperat. Cel de-al doilea producător-exportator cunoscut nu a cooperat la anchetă.
(19)
Comparația între volumul exporturilor producătorului-exportator cooperant și volumul total al exporturilor din India către Uniune a arătat că producătorul-exportator cooperant a fost la originea majorității importurilor Uniunii provenind din India în cursul PAR. Prin urmare, se consideră că nivelul de cooperare a fost ridicat.
2. Dumpingul importurilor în cursul PAR
2.1. Valoarea normală
(20)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă vânzările de produs similar efectuate de producătorul-exportator indian cooperant către clienți independenți pe piața sa internă sunt reprezentative, adică dacă volumul total al unor astfel de vânzări reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export corespunzătoare către Uniune.
(21)
Comisia a identificat apoi tipurile de produs similar vândute de către societate pe piața internă care erau identice sau direct comparabile cu tipurile de produse vândute la export către Uniune. Elementele luate în considerare la definirea tipurilor de sisteme de electrozi din grafit au fost: (i) prezența sau nu a unui niplu în momentul vânzării lor; (ii) diametrul lor; și (iii) lungimea lor.
(22)
Producătorul-exportator cooperant a afirmat că faptul că sistemele de electrozi din grafit sunt produse pornind de la cocs de calități variabile (materia primă de bază) ar trebui, de asemenea, luat în considerare atunci când se stabilește dacă tipurile de sisteme de electrozi din grafit sunt identice sau direct comparabile. Într-adevăr, s-a confirmat faptul că, în procesul de producție, societatea a utilizat două tipuri diferite de cocs: cocs acicular importat, de calitate superioară și cocs obișnuit, obținut pe piața indiană. De asemenea, s-a confirmat faptul că tipul de cocs utilizat determină costul de producție și prețul produsului final.
(23)
Prin urmare, pentru a asigura o comparație echitabilă, Comisia a împărțit fiecare tip de produs într-o categorie de calitate redusă și o categorie de calitate ridicată, în scopul calculării dumpingului.
(24)
Comisia a examinat apoi dacă vânzările interne ale producătorului-exportator cooperant sunt reprezentative pentru fiecare tip de produs, adică dacă vânzările interne ale fiecărui tip de produs reprezintă cel puțin 5 % din volumul vânzărilor aceluiași tip de produs către Uniune. Pentru tipurile de produs vândute în cantități reprezentative, s-a examinat apoi dacă aceste vânzări au fost efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(25)
Pentru a se determina dacă vânzările interne din fiecare tip de produs, vândut în cantități reprezentative pe piața internă, pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, s-a stabilit proporția de vânzări profitabile pentru tipul de produs în cauză către clienți independenți. În toate cazurile în care vânzările interne ale tipului de produs specific au fost realizate în cantități suficiente și în cadrul unor operațiuni comerciale normale, valoarea normală a fost bazată pe prețul intern real, calculat sub forma unei medii ponderate a tuturor vânzărilor interne din acest tip efectuate în cursul PAR.
(26)
Pentru celelalte tipuri de produse ale căror vânzări interne nu au fost reprezentative sau nu au fost efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, valoarea normală a fost construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. Valoarea normală a fost determinată prin adăugarea la costurile de producție, eventual ajustate, ale tipurilor exportate, a unui procent rezonabil corespunzător cheltuielilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor cheltuieli generale, precum și a unei marje rezonabile a profitului, pe baza datelor efective referitoare la producție și vânzări, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, ale produsului similar de către producătorul-exportator care face obiectul anchetei, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) prima teză din regulamentul de bază.
2.2. Prețul de export
(27)
Întrucât toate vânzările la export realizate pe piața Uniunii de către producătorul-exportator indian cooperant au fost efectuate direct către clienți independenți, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor efectiv plătite sau care trebuie să fie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
2.3. Comparația
(28)
Comparația între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat a fost efectuată la nivelul franco fabrică și la același stadiu comercial. În vederea unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele constatate în ceea ce privește factorii despre care s-a demonstrat că afectează prețurile și comparabilitatea acestora. În acest scop, s-a ținut cont în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele în materie de transport, asigurare, manipulare, încărcare și costuri auxiliare, costuri financiare, cheltuieli bancare și taxe antidumping plătite de solicitant, după caz.
(29)
Producătorul-exportator cooperant a afirmat că, în cazul său, Sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme, denumit în continuare „DEPBS”) este efectiv un sistem de drawback al taxelor, întrucât creditele DEPBS nu sunt utilizate decât pentru a plăti taxele de import pentru materiile prime utilizate pentru producția de sisteme de electrozi din grafit. Prin urmare, costul taxelor de import plătite pentru materiile prime este rambursat atunci când produsul este exportat, ceea ce determină o scădere a prețului de export. În consecință, societatea a afirmat că prețurile interne ar trebui ajustate, întrucât ele nu sunt afectate de rambursarea taxelor de import. Ancheta a arătat că, contrar celor afirmate, societatea utilizează materiile prime importate cu scutire de taxe vamale atât pentru producția de sisteme de electrozi din grafit destinate pieței de export, cât și pentru producția destinată pieței interne. Prin urmare, DEPBS nu are nicio influență asupra diferenței de preț existente între produsele vândute pe piața internă și produsele exportate, iar ajustarea nu poate fi acordată.
2.4. Marja de dumping
(30)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată în funcție de tip a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat pentru tipul corespunzător de produs în cauză. Pe baza metodologiei descrise mai sus, marja de dumping stabilită pentru producătorul-exportator cooperant este de 11-12 %.
(31)
În observațiile sale privind comunicarea faptelor și a considerentelor esențiale pe baza cărora se intenționa să se recomande menținerea măsurilor existente (denumită în continuare „comunicarea finală”), societatea în cauză a declarat că calculul marjei de dumping pe baza a 4 din cele 12 luni ale PAR reprezintă o deviere față de metodologia utilizată în ancheta inițială, în care au fost luate în considerare toate cele 12 luni ale perioadei de anchetă. Prin urmare, ea a afirmat că metoda de calcul utilizată sporește în mod exagerat marja de dumping.
(32)
Se reamintește că faptul de a baza calculul marjei de dumping pe o perioadă de 4 luni din PAR constituie o metodologie utilizată de obicei de Comisie în cadrul reexaminărilor efectuate în perspectiva expirării măsurilor, atunci când trebuie să se determine dacă există o continuare a dumpingului sau o probabilitate ca acesta să reapară. Ancheta la fața locului a permis garantarea faptului că cele 4 luni sunt reprezentative pentru întreaga perioadă de 12 luni. Pentru aceasta, costurile și prețurile corespunzătoare datelor din cele 4 luni au fost comparate cu cele ale celorlalte 8 luni. În plus, cele 4 luni selectate au fost ultimele luni ale fiecărui trimestru și, prin urmare, au fost repartizate echitabil de-a lungul perioadei de 12 luni. În consecință, Comisia nu este de acord cu afirmația conform căreia metoda aplicată ar modifica concluzia finală în ceea ce privește existența dumpingului în cursul PAR sau ar spori în mod exagerat marja de dumping.
(33)
Având în vedere lipsa cooperării din partea celui de-al doilea producător-exportator indian cunoscut, nicio marjă de dumping nu a putut fi calculată pentru acest producător. Cu toate acestea, conform cererii de reexaminare, exporturile realizate de această societate către Uniune au fost efectuate, de asemenea, la prețuri de dumping. Având în vedere că majoritatea exporturilor din India au legătură cu producătorul indian cooperant despre care s-a constatat că practică dumpingul și că prețul mediu al produsului în cauză importat din India este inferior, conform Eurostat, prețului de export mediu al societății cooperante, este confirmată existența unui dumping la scară națională.
3. Evoluția importurilor în caz de abrogare a măsurilor
(34)
Pe lângă analiza existenței dumpingului în cursul PAR, s-a examinat probabilitatea unei reapariții a dumpingului. Având în vedere că un singur producător-exportator din India a cooperat la prezenta anchetă, concluziile de mai jos se bazează pe date furnizate de singura societate cooperantă, precum și pe elementele disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, respectiv datele Eurostat și cele din cererea de reexaminare.
(35)
În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: capacitățile neutilizate ale producătorilor-exportatori indieni, atractivitatea pieței Uniunii pentru producătorii indieni și prețurile la exportul către țări terțe.
3.1. Capacitățile neutilizate ale exportatorilor
(36)
În ceea ce-l privește pe producătorul-exportator indian cooperant, ancheta a arătat că acesta dispune de capacități neutilizate. În plus, societatea a declarat public că intenționează să-și sporească capacitățile existente. De asemenea, ar trebui subliniat faptul că societatea este orientată către export, având în vedere că vânzările la export au generat cea mai mare parte a cifrei sale de afaceri în cursul PAR și că Uniunea rămâne o destinație de export importantă în ciuda măsurilor în vigoare.
(37)
În ceea ce-l privește pe cel de-al doilea producător indian, cererea de reexaminare a arătat că societatea și-a crescut deja în mod semnificativ capacitățile de la instituirea măsurilor și că intenționează să le sporească în continuare. Prin urmare, nu se poate exclude faptul că, în lipsa măsurilor, cel puțin o parte a acestei creșteri a capacităților ar putea fi deviată către piața Uniunii.
3.2. Atractivitatea pieței Uniunii
(38)
Atractivitatea pieței Uniunii poate fi ilustrată prin faptul că instituirea de taxe antidumping și compensatorii nu a oprit creșterea exporturilor indiene. Din contră, în cursul ultimilor trei ani, exportatorii indieni și-au crescut de mai mult de două ori exporturile și și-au mărit de mai mult de trei ori cota pe piața Uniunii. De asemenea, ar trebui subliniat faptul că, în cursul acestei perioade, nivelul prețurilor pe piața Uniunii a crescut cu 40 %.
3.3. Prețurile la exportul către țări terțe
(39)
În ceea ce privește exporturile către țări terțe, ancheta a arătat că, în cursul PAR, nivelurile prețurilor la export franco fabrică practicate de societatea cooperantă erau inferioare prețurilor la exportul către Uniune, despre care s-a constatat că fac obiectul unui dumping. Prin urmare, se poate aștepta ca, în lipsa măsurilor, producătorul-exportator cooperant să reorienteze cel puțin o parte a exporturilor sale către Uniune, având în vedere atractivitatea pieței.
3.4. Concluzie privind probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului
(40)
Ținând cont de constatările descrise mai sus, se poate concluziona că exporturile din India fac în continuare obiectul unui dumping și că există o probabilitate de continuare a dumpingului pe piața Uniunii în cazul în care măsurile antidumping actuale sunt abrogate. Într-adevăr, ținând cont de capacitățile neutilizate existente în India și de atractivitatea pieței Uniunii, producătorii-exportatori indieni par a fi stimulați să-și crească exporturile către piața Uniunii la prețuri de dumping, cel puțin în ceea ce-l privește pe producătorul-exportator cooperant.
D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE
1. Producția din Uniune
(41)
Pe teritoriul Uniunii, produsul similar este fabricat de cinci societăți sau grupuri de societăți, a căror producție reprezintă producția totală a Uniunii de produs similar în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
2. Industria din Uniune
(42)
Două dintre cele cinci grupuri de societăți nu s-au declarat dispuse să susțină cererea și nu au cooperat la ancheta de reexaminare răspunzând la chestionar. Următoarele trei grupuri de producători au depus cererea și au acceptat să coopereze: Graftech International, SGL Carbon GmbH și Tokai ERFTCARBON GmbH.
(43)
Aceste trei grupuri de producători reprezintă o proporție majoră din producția totală de produs similar a Uniunii, întrucât reprezintă peste 90 % din producția totală a Uniunii de anumite sisteme de electrozi din grafit, astfel cum se arată în considerentul 4. Prin urmare, se consideră că ei constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. Observație preliminară
(44)
Având în vedere faptul că un singur producător-exportator indian al produsului în cauză a cooperat la prezenta anchetă, datele referitoare la importurile produsului în cauză originar din India în Uniunea Europeană nu sunt prezentate cu cifre precise, pentru a păstra confidențialitatea în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază.
(45)
Situația industriei de electrozi din grafit este strâns legată de cea a sectorului siderurgic, întrucât electrozii din grafit sunt utilizați în principal în siderurgia electrică. În acest context, ar trebui notat faptul că, în anul 2007 și în primele trei trimestre ale anului 2008, în sectorul siderurgic existau condiții comerciale foarte pozitive, acestea fiind prezente și în sectorul electrozilor din grafit.
(46)
Ar trebui notat faptul că volumul vânzărilor de electrozi din grafit urmează o curbă mai mult sau mai puțin conformă cu cea a producției de oțel. Cu toate acestea, contractele de achiziții de electrozi din grafit, vizând prețurile și cantitățile, sunt negociate de obicei pentru perioade cuprinse între 6 și 12 luni. Prin urmare, există în general un decalaj între evoluția volumului vânzărilor determinată de o modificare a cererii și efectele subsecvente asupra prețurilor.
2. Consumul de pe piața Uniunii
(47)
Consumul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului de vânzări al industriei din Uniune pe piața Uniunii, a unei estimări a volumului vânzărilor celorlalți producători din Uniune pe piața Uniunii, a datelor de la Eurostat privind importurile, precum și pe baza datelor colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază. Precum în ancheta inițială (9), anumite importuri nu au fost luate în considerare deoarece, pe baza datelor disponibile, acestea păreau să nu reprezinte produsul care face obiectul anchetei.
(48)
Între 2006 și PAR, consumul Uniunii a scăzut cu aproximativ 25 %, creșterea cea mai importantă având loc între 2008 și PAR. Ar trebui notat faptul că, datorită condițiilor comerciale foarte pozitive existente la începutul perioadei luate în considerare, consumul Uniunii a atins niveluri foarte ridicate și a crescut cu 30 % între perioada de anchetă a anchetei inițiale și 2006.
Tabelul 1
2006
2007
2008
PAR
Totalul consumului la nivelul UE (tone)
170 035
171 371
169 744
128 437
Indice (2006 = 100)
100
101
100
76
3. Volumul, cota de piață și prețurile importurilor originare din India
(49)
Volumul importurilor originare din India (denumită în continuare „țara în cauză”) a crescut constant cu 143 de puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare și a atins un nivel de 5 000 până la 7 000 de tone în cursul PAR. Cota de piață a importurilor provenind din țara în cauză a crescut de mai mult de trei ori între 2006 și PAR, când a atins nivelul de aproximativ 5 %. Cota de piață a continuat să crească în cursul PAR, în ciuda scăderii semnificative a cererii. Prețurile importurilor provenind din țara în cauză au crescut cu 52 % în cursul perioadei luate în considerare, urmând o tendință similară cu cea a prețurilor industriei din Uniune, dar au rămas constant inferioare prețurilor industriei din Uniune. Din motive de confidențialitate, tabelul 2 nu conține date precise, întrucât există doar doi producători-exportatori indieni cunoscuți.
Tabelul 2
2006
2007
2008
PAR
Volumul importurilor provenind din țara în cauză (tone) *
2 000-
3 000
3 000-
4 000
7 000-
9 000
5 000-
7 000
Indice (2006 = 100)
100
123
318
243
Cota de piață a importurilor provenind din țara în cauză *
Aproximativ
1,5 %
Aproximativ
2 %
Aproximativ
5 %
Aproximativ
5 %
Prețul importurilor provenind din țara în cauză (EUR/tonă) *
Aproximativ
2 000
Aproximativ
2 600
Aproximativ
3 000
Aproximativ
3 200
Indice (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Situația economică a industriei din Uniune
(50)
În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune.
4.1. Producția
(51)
În cursul PAR, producția a scăzut cu 29 % comparativ cu anul 2006. Producția industriei din Uniune a crescut mai întâi cu 2 % în 2007 comparativ cu 2006, înainte de a scădea drastic, în special în cursul PAR.
Tabelul 3
2006
2007
2008
PAR
Producția (tone)
272 468
278 701
261 690
192 714
Indice (2006 = 100)
100
102
96
71
4.2. Capacitatea și ratele de utilizare a capacității
(52)
Capacitatea de producție a scăzut foarte ușor (cu 2 % în general) între 2006 și PAR. Întrucât producția a scăzut, de asemenea, în 2008, în special în cursul PAR, rata de utilizare a capacității rezultată a înregistrat o scădere globală de 25 de puncte procentuale între 2006 și PAR.
Tabelul 4
2006
2007
2008
PAR
Capacitatea de producție (tone)
298 500
292 250
291 500
293 500
Indice (2006 = 100)
100
98
98
98
Utilizarea capacității
91 %
95 %
90 %
66 %
Indice (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3. Stocurile
(53)
Nivelul stocurilor de sfârșit de exercițiu financiar ale industriei din Uniune a rămas stabil în 2007, comparativ cu 2006, iar apoi a scăzut cu 10 % în 2008. În cursul PAR, nivelul stocurilor a crescut într-o oarecare măsură, dar a rămas la un nivel inferior cu 5 % față de cel din 2006.
Tabelul 5
2006
2007
2008
PAR
Stocuri de sfârșit de exercițiu financiar (tone)
21 407
21 436
19 236
20 328
Indice (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4. Volumul vânzărilor
(54)
Vânzările realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii către clienți independenți au scăzut cu 39 % în cursul perioadei luate în considerare. Ele au avut un nivel foarte ridicat la începutul perioadei luate în considerare, crescând cu aproximativ 70 % comparativ cu perioada de anchetă a anchetei inițiale. Vânzările au scăzut ușor în 2007 și 2008, dar au rămas la un nivel relativ ridicat (în 2008 ele erau, în continuare, cu 47 % superioare nivelului atins în perioada de anchetă a anchetei inițiale). Cu toate acestea, volumul vânzărilor a scăzut semnificativ între 2008 și PAR (cu aproximativ o treime).
Tabelul 6
2006
2007
2008
PAR
Volumul vânzărilor realizate în UE către clienți independenți (tone)
143 832
139 491
124 463
88 224
Indice (2006 = 100)
100
97
87
61
4.5. Cota de piață
(55)
Cota de piață deținută de industria din Uniune a scăzut progresiv cu aproximativ 16 puncte procentuale între 2006 și PAR (de la 84,6 % la 68,7 %).
Tabelul 7
2006
2007
2008
PAR
Cota de piață a industriei din Uniune
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Indice (2006 = 100)
100
96
87
81
4.6. Creșterea
(56)
Între 2006 și PAR, consumul Uniunii a scăzut cu aproximativ 25 %. Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu aproximativ 16 puncte procentuale, în timp ce cota de piață a importurilor în cauză a crescut cu 3,4 puncte procentuale.
4.7. Ocuparea forței de muncă
(57)
Nivelul de ocupare a forței de muncă pentru industria din Uniune a scăzut cu 7 % între 2006 și PAR.
Tabelul 8
2006
2007
2008
PAR
Locuri de muncă legate de produsul în cauză (număr de persoane)
1 942
1 848
1 799
1 804
Indice (2006 = 100)
100
95
93
93
4.8. Productivitatea
(58)
Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată în producție pe persoană ocupată anual, a scăzut cu 24 % între 2006 și PAR. Ea a crescut ușor în 2007 și 2008, înainte de a scădea cu aproximativ 25 % în cursul PA.
Tabelul 9
2006
2007
2008
PAR
Productivitatea (tone pe angajat)
140
151
146
107
Indice (2006 = 100)
100
107
104
76
4.9. Prețuri de vânzare și factori care influențează prețurile de pe piața internă
(59)
Prețurile de vânzare unitare ale industriei din Uniune arată o tendință pozitivă, înregistrând o creștere de 40 % în cursul perioadei luate în considerare. Această situație se datorează: (i) nivelului general al prețurilor de pe piață; (ii) necesității de a recupera creșterile costurilor de producție; și (iii) modului în care sunt stabilite prețurile contractelor de achiziții de bunuri.
(60)
În 2007 și 2008, industria din Uniune a fost în măsură să crească prețurile în contextul unei creșteri generale a prețurilor pieței, care se datorează menținerii unui nivel ridicat al cererii de electrozi din grafit. Această cerere a fost determinată de condițiile comerciale foarte pozitive existente în sectorul siderurgic până în cel de-al treilea trimestru al anului 2008, astfel cum se arată în considerentul 45.
(61)
Prețurile au crescut, de asemenea, în 2007 și 2008, parțial pentru a ține cont de creșterile costurilor de producție, în special în ceea ce privește materiile prime. Între 2006 și 2008, costurile au crescut cu 23 %. Cu toate acestea, industria din Uniune a fost în măsură să repercuteze această creștere printr-o creștere semnificativă a prețurilor sale (+ 33 %).
(62)
Prețurile au continuat să crească în PAR, dar într-o măsură mai mică (+ 5 %). Faptul că prețurile nu au scăzut într-o perioadă de scădere a cererii se explică prin modul în care sunt stabilite contractele de achiziții de bunuri pe piață și prin faptul că majoritatea acestor contracte pentru 2009 au fost încheiate în 2008. Astfel cum se precizează în considerentul 46, evoluția volumului vânzărilor de electrozi din grafit este mai mult sau mai puțin conformă cu cea a producției de oțel. Cu toate acestea, negocierea contractelor de achiziții de electrozi din grafit pentru perioade cuprinse între 6 și 12 luni poate conduce la o întârziere a efectului oricărei modificări a cererii (creștere sau scădere) asupra prețurilor. Contractele sunt negociate pe baza volumelor de vânzări așteptate, care pot fi diferite de nivelul efectiv al vânzărilor, astfel încât evoluția prețurilor într-o anumită perioadă nu urmează în mod necesar evoluția volumelor vânzărilor pentru aceeași perioadă. Acesta a fost cazul în PAR, când volumele vânzărilor au scăzut, dar prețurile au rămas ridicate, întrucât majoritatea contractelor de achiziții de bunuri pentru 2009 au fost încheiate în 2008 și anumite livrări prevăzute pentru 2008 au fost amânate până în 2009. Creșterea de 5 % a prețurilor în cursul PAR nu a fost totuși suficientă pentru a acoperi creșterea costurilor (+ 13 %), astfel cum a fost posibil în perioadele precedente. Prețurile au fost renegociate la niveluri mai mici începând cu sfârșitul PAR.
(63)
Astfel cum se explică în considerentul 49, prețurile importurilor provenind din țara în cauză au urmat o tendință similară celor ale industriei din Uniune, dar au fost în mod constant inferioare prețurilor industriei din Uniune.
Tabelul 10
2006
2007
2008
PAR
Preț de vânzare unitar de pe piața UE (EUR/tonă)
2 569
3 103
3 428
3 585
Indice (2006 = 100)
100
121
133
140
4.10. Salariile
(64)
Între 2006 și PAR, salariul mediu pe angajat a crescut cu 15 %.
Tabelul 11
2006
2007
2008
PAR
Costul anual al forței de muncă pe angajat (mii EUR)
52
56
61
60
Indice (2006 = 100)
100
108
118
115
4.11. Investițiile
(65)
Între 2006 și PAR, fluxul anual al investițiilor în produsul în cauză realizat de industria din Uniune a crescut cu 37 %. Cu toate acestea, în cursul PAR investițiile au scăzut cu 14 % comparativ cu anul 2008.
Tabelul 12
2006
2007
2008
PAR
Investiții nete (EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Indice (2006 = 100)
100
151
159
137
4.12. Rentabilitatea și randamentul investițiilor
(66)
În ciuda creșterii de 40 % a costurilor în cursul perioadei luate în considerare, industria din Uniune a reușit, între 2006 și 2007, să crească prețurile la un nivel superior creșterii costurilor, ceea ce a condus la o creștere a rentabilității de la 19 % în 2006 la 26 % în 2007. Între 2007 și 2008, prețurile și costurile au crescut în proporții similare, astfel încât marja industriei din Uniune a rămas stabilă, la nivelul din 2007. Profiturile au scăzut apoi din nou până la 19 % în cursul PAR, din cauza efectului pe care l-au avut asupra costurilor scăderea utilizării capacității de producție și creșterea prețurilor materiilor prime. Profiturile au continuat să scadă în 2009, întrucât industria din Uniune a trebuit să-și ajusteze prețurile prin scădere pentru a ține cont de scăderea generală a prețurilor de vânzare pe piața electrozilor din grafit, datorată reducerii cererii în sectorul siderurgic.
(67)
Randamentul investițiilor („ROI”) a crescut de la nivelul de 71 % în 2006, la 103 % în 2007. În 2008, el a crescut până la 119 %, înainte de a scădea la nivelul de 77 % în cursul PAR. În mod global, randamentul investițiilor a crescut doar cu 6 puncte procentuale între 2006 și PAR.
Tabelul 13
2006
2007
2008
PAR
Rentabilitatea netă a vânzărilor UE către clienți independenți (% din vânzările nete)
19 %
26 %
25 %
19 %
ROI (profit net în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13. Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital
(68)
Fluxul de numerar net provenit din activitățile de exploatare a crescut între 2006 și 2007. Această creștere a continuat în 2008, înainte de a scădea în cursul PAR. În mod global, fluxul de numerar a fost cu 28 % mai ridicat în PAR față de începutul perioadei luate în considerare.
(69)
Nu au existat indicii potrivit cărora industria din Uniune ar fi întâmpinat dificultăți în privința mobilizării de capital, în special datorită faptului că unii dintre producători fac parte din grupuri mai mari.
Tabelul 14
2006
2007
2008
PAR
Fluxul de numerar (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Indice (2006 = 100)
100
145
179
128
4.14. Dimensiunea marjei de dumping
(70)
Având în vedere volumul, cota de piață și prețurile importurilor provenind din India, impactul marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune nu poate fi considerat neglijabil.
4.15. Restabilirea în urma practicilor anterioare de subvenționare și de dumping
(71)
Indicatorii examinați mai sus arată o oarecare îmbunătățire a situației economice și financiare a industriei din Uniune în urma instituirii măsurilor compensatorii și antidumping definitive în 2004. În special, între 2006 și 2008, industria din Uniune a beneficiat de o creștere a prețurilor și a profiturilor. Acest fapt se datorează condițiilor comerciale foarte pozitive care au permis menținerea unui nivel ridicat al prețurilor și al rentabilității, deși cota de piață a industriei din Uniune a scăzut, astfel cum se explică în considerentul 55. Cu toate acestea, în cursul aceleiași perioade și în ciuda măsurilor instituite, cota de piață a importurilor indiene a crescut și produsele indiene au fost importate la prețuri inferioare celor ale industriei din Uniune. În cursul PAR, profiturile industriei din Uniune au început deja să scadă și s-au redus și mai mult în 2009, din cauza creșterii costurilor și a creșterilor limitate ale prețurilor.
5. Impactul importurilor care fac obiectul unui dumping și alți factori
5.1. Impactul importurilor care fac obiectul unui dumping
(72)
În ciuda unei creșteri a consumului în Uniunea Europeană în cursul perioadei luate în considerare, volumul importurilor din țara în cauză a crescut de mai mult de două ori, iar cota de piață a acestor importuri a crescut de mai mult de trei ori (a se vedea considerentul 49). Dacă taxele antidumping și compensatorii nu sunt luate în considerare, importurile provenind din țara în cauză au subcotat prețurile industriei din Uniune în cursul PAR, deși cu mai puțin de 2 %.
5.2. Impactul crizei economice
(73)
Datorită condițiilor economice foarte pozitive existente în sectorul siderurgic și în sectoarele conexe, inclusiv în cel al electrozilor din grafit, în 2007 și în primele trei trimestre ale anului 2008 situația economică a industriei din Uniune era relativ bună până în momentul începerii crizei economice, la sfârșitul anului 2008. Faptul că negocierea contractelor de achiziții de electrozi din grafit are loc în general pentru perioade cuprinse între 6 și 12 luni înseamnă că există o întârziere a efectului oricărei modificări a cererii (creștere sau scădere) asupra prețurilor. Întrucât contractele pentru PAR au fost negociate într-un moment în care efectele crizei economice nu puteau fi prevăzute, impactul crizei economice în cursul PAR a fost resimțit în principal în materie de volume, deoarece, în ceea ce privește prețurile, orice impact ar fi fost resimțit de industria din Uniune cu o anumită întârziere. În acest context, trebuie notat faptul că situația industriei din Uniune s-a deteriorat în anumite privințe, chiar și în timpul perioadei în care existau condiții economice pozitive, întrucât importurile provenind din țara în cauză au condus la o scădere a cotei de piață. Faptul că această deteriorare nu a condus la efecte negative mai importante s-a datorat, pe de o parte, nivelului ridicat al cererii din perioada 2007-2008, care i-a permis industriei din Uniune să-și mențină volume de producție și de vânzări ridicate și, pe de altă parte, faptului că, atunci când aceste volume au scăzut în cursul PAR, prețurile au putut fi menținute totuși datorită decalajului temporal menționat anterior.
5.3. Importurile din alte țări
(74)
Datorită includerii unor produse diferite de produsul care face obiectul anchetei în datele Eurostat referitoare la importuri de la nivelul codului NC, analiza următoare a fost efectuată pe baza datelor referitoare la importuri de la nivelul codului Taric, completate cu date colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază. Anumite importuri nu au fost luate în considerare deoarece, conform informațiilor disponibile, acestea păreau să nu reprezinte produsul care face obiectul anchetei.
(75)
Conform estimărilor, volumul importurilor provenind din alte țări terțe a crescut cu 63 %, de la aproximativ 11 000 de tone în 2006 la aproximativ 18 500 tone în cursul PAR. Cota de piață a importurilor provenind din alte țări a crescut de la 6,6 % în 2006 la 14,4 % în cursul PAR. Prețul mediu al importurilor din alte țări terțe a crescut cu 42 % între 2006 și PAR. Principalele importuri par a proveni din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”), Rusia, Japonia și Mexic, acestea fiind singurele țări care aveau cote de piață individuale peste 1 % în cursul PAR. Importurile din aceste țări sunt examinate mai detaliat în următoarele considerente. Importurile provenind din alte nouă țări reprezintă o cotă de piață totală de doar 2 % și nu sunt examinate mai îndeaproape.
(76)
Cota de piață a importurilor chineze a crescut cu 2,4 puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare (de la 0,2 % la 2,6 %). Informațiile disponibile arată că aceste importuri au fost efectuate la prețuri mai mici decât cele ale industriei din Uniune și decât prețurile importurilor originare din India.
(77)
Cota de piață a importurilor din Rusia a crescut cu 4,2 puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare (de la 1,9 % la 6,1 %). Informațiile disponibile arată că aceste importuri au fost efectuate la prețuri ușor mai mici decât cele ale industriei din Uniune, dar mai mari decât prețurile importurilor originare din India.
(78)
Cota de piață a importurilor din Japonia a scăzut cu 0,4 puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare (de la 2,0 % la 1,6 %). Informațiile disponibile arată că aceste importuri au fost efectuate la prețuri similare sau mai mari decât prețurile industriei din Uniune și, de asemenea, mai mari decât prețurile importurilor originare din India.
(79)
Cota de piață a importurilor din Mexic a crescut cu 1,0 puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare (de la 0,9 % la 1,9 %). Informațiile disponibile arată că aceste importuri au fost efectuate la prețuri mai mari decât cele ale industriei din Uniune și decât prețurile importurilor originare din India.
(80)
În concluzie, nu se poate exclude faptul că creșterea importurilor provenind din RPC și din Rusia ar fi putut contribui într-o anumită măsură la scăderea cotei de piață a industriei din Uniune. Cu toate acestea, având în vedere natura generală a datelor disponibile în statisticile referitoare la importuri, care nu permit o comparație a prețurilor în funcție de tipul de produs, astfel cum a fost posibil în cazul Indiei pe baza datelor detaliate furnizate de producătorul-exportator, impactul importurilor provenind din RPC și din Rusia nu poate fi determinat cu certitudine.
Tabelul 15
2006
2007
2008
PAR
Volumul importurilor provenind din alte țări (în tone)
11 289
11 243
19 158
18 443
Indice (2006 = 100)
100
100
170
163
Cota de piață a importurilor provenind din alte țări
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Prețul importurilor provenind din alte țări (EUR/tonă)
2 467
3 020
3 403
3 508
Indice (2006 = 100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
PAR
Volumul importurilor provenind din RPC (tone)
421
659
2 828
3 380
Indice (2006 = 100)
100
157
672
804
Cota de piață a importurilor provenind din RPC
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Prețul importurilor provenind din RPC (EUR/tonă)
1 983
2 272
2 818
2 969
Indice (2006 = 100)
100
115
142
150
2006
2007
2008
PAR
Volumul importurilor provenind din Rusia (tone)
3 196
2 887
8 441
7 821
Indice (2006 = 100)
100
90
264
245
Cota de piață a importurilor provenind din Rusia
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Prețul importurilor provenind din Rusia (EUR/tonă)
2 379
2 969
3 323
3 447
Indice (2006 = 100)
100
125
140
145
2006
2007
2008
PAR
Volumul importurilor provenind din Japonia (tone)
3 391
2 223
3 731
2 090
Indice (2006 = 100)
100
66
110
62
Cota de piață a importurilor provenind din Japonia
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Prețul importurilor provenind din Japonia (EUR/tonă)
2 566
3 131
3 474
3 590
Indice (2006 = 100)
100
122
135
140
2006
2007
2008
PAR
Volumul importurilor provenind din Mexic (tone)
1 478
2 187
2 115
2 465
Indice (2006 = 100)
100
148
143
167
Cota de piață a importurilor provenind din Mexic
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Prețul importurilor provenind din Mexic (EUR/tonă)
2 634
3 629
4 510
4 554
Indice (2006 = 100)
100
138
171
173
6. Concluzie
(81)
După cum se menționează în considerentul 49, volumul importurilor provenind din țara în cauză a crescut de mai mult de două ori între 2006 și PAR. Ținând seama de faptul că, în aceeași perioadă, consumul a scăzut cu aproximativ 25 %, a rezultat o creștere puternică a cotei de piață deținute de exportatorii indieni, de la aproximativ 1,5 % în 2006 la aproximativ 5 % în cursul PAR. Deși prețurile indiene la exportul către Uniune au crescut considerabil în cursul perioadei luate în considerare, ca o consecință a prețurilor de piață în general ridicate, ele au subcotat totuși prețurile industriei din Uniune.
(82)
Între 2006 și PAR și în ciuda existenței măsurilor antidumping și compensatorii, o serie de indicatori importanți au avut o evoluție negativă: producția și volumul vânzărilor au scăzut cu 29 % și, respectiv, cu 39 %, rata de utilizare a capacităților a scăzut cu 28 % și a fost urmată de o scădere a nivelului ocupării forței de muncă și al productivității. Deși o parte a acestor evoluții negative poate fi explicată prin scăderea puternică a consumului, care s-a redus cu aproape 25 % în cursul perioadei luate în considerare, scăderea puternică a cotei de piață a industriei din Uniune (cu 15,9 puncte procentuale între 2006 și PAR) trebuie interpretată, de asemenea, în lumina creșterii constante a cotei de piață a importurilor provenind din India.
(83)
În ceea ce privește nivelul relativ ridicat al profiturilor înregistrate în cursul PAR, el se datorează în principal nivelului continuu ridicat al prețurilor, din motivele expuse în considerentul 62. Se concluzionează că situația industriei din Uniune s-a deteriorat în general în cursul perioadei luate în considerare și că industria din Uniune s-a aflat într-o situație precară la sfârșitul PAR, în ciuda nivelului relativ ridicat al profiturilor înregistrate în acel moment, când eforturile sale de a menține volumele vânzărilor și un nivel satisfăcător al prețurilor - într-o situație de scădere a cererii - au fost compromise de prezența crescută a importurilor indiene la prețuri de dumping.
F. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
1. Observații preliminare
(84)
După cum s-a arătat deja, instituirea măsurilor antidumping a permis doar redresarea parțială a industriei din Uniune în urma prejudiciului suferit. Cu toate acestea, atunci când nivelurile înalte de consum pe care Uniunea le-a cunoscut în cea mai mare parte din perioada luată în considerare au dispărut în cursul PAR, industria din Uniune s-a aflat într-o situație fragilă și vulnerabilă și a rămas expusă efectului prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping provenite din India. În special, capacitatea industriei din Uniune de a recupera costurile majorate a fost slabă la sfârșitul PAR.
2. Raportul dintre prețurile la export și volumele exportate către țări terțe și prețurile la export și volumele exportate către Uniune
(85)
S-a constatat faptul că prețul mediu de vânzare practicat de producătorii indieni la export către țări care nu erau membre ale UE era mai mic decât prețul mediu de vânzare la export către Uniune și mai mic decât prețurile practicate pe piața internă. Vânzările exportatorului indian care aveau ca destinație alte piețe decât UE erau în cantități importante, reprezentând majoritatea vânzărilor sale totale la export. În consecință, s-a considerat că, în cazul în care măsurile expiră, exportatorii indieni vor fi stimulați să reorienteze cantități mari din exporturile lor din alte țări terțe către piața Uniunii, mai atrăgătoare, la niveluri de preț care, chiar dacă ar fi mai ridicate decât prețurile către țări terțe, ar rămâne probabil inferioare față de nivelurile actuale ale prețurilor la export către Uniune.
3. Capacități neutilizate și stocuri pe piața indiană
(86)
Producătorul indian cooperant dispunea de importante capacități neutilizate și a preconizat să își mărească capacitatea în 2010/2011. În consecință, capacitățile care să permită creșterea semnificativă a volumului exporturilor către UE există, în special deoarece nu există niciun indiciu conform căruia piețele din țările terțe sau piața internă ar putea absorbi o eventuală creștere a producției.
(87)
În observațiile sale privind comunicarea constatărilor, producătorul indian cooperant a afirmat că principalele cauze pentru existența capacităților sale neutilizate erau criza economică și scăderea cererii aferente acesteia. Cu toate acestea, o parte semnificativă din capacitățile neutilizate ale societății se explică prin faptul că aceasta și-a mărit substanțial capacitățile între 2006 și PAR. În plus, ar trebui menționat faptul că societatea a prevăzut o creștere suplimentară a capacităților sale. De asemenea, ar trebui remarcat faptul că există un alt producător indian care nu a cooperat, care dispune de capacități și de o rată de utilizare similare și care a anunțat recent, de asemenea, o creștere și mai substanțială a capacităților sale.
4. Concluzie
(88)
Producătorii din țara în cauză au capacitatea de a-și mări și/sau de a-și reorienta exporturile către piața Uniunii. De asemenea, prețurile exporturilor indiene către țări terțe sunt mai scăzute decât cele către Uniune. Ancheta a arătat că, pe baza tipurilor de produse comparabile, producătorul-exportator cooperant a vândut produsul în cauză la prețuri mai scăzute decât cele practicate de industria din Uniune. Aceste prețuri scăzute scad cel mai probabil în conformitate cu prețurile mai scăzute practicate de restul lumii. O astfel de politică de prețuri, corelată cu capacitatea exportatorilor din țara în cauză de a furniza cantități substanțiale din produsul în cauză către piața Uniunii ar avea, după toate probabilitățile, un impact negativ asupra situației economice a industriei din Uniune.
(89)
După cum se explică anterior, situația industriei din Uniune rămâne fragilă și vulnerabilă. Este probabil ca, în cazul în care industria din Uniune ar fi expusă unei creșteri a importurilor originare din țara în cauză la prețuri de dumping, să rezulte o deteriorare a vânzărilor sale, a cotei sale de piață, a prețurilor sale de vânzare și, prin urmare, a situației sale financiare, de o amploare comparabilă cu cea constatată în ancheta inițială. Pe baza celor menționate anterior, se concluzionează, prin urmare, că abrogarea măsurilor ar determina, după toate probabilitățile, o degradare a situației deja fragile a industriei din Uniune, precum și reapariția unui prejudiciu important pentru aceasta.
G. INTERESUL UNIUNII
1. Introducere
(90)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese în cauză, și anume cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.
(91)
Trebuie reamintit faptul că ancheta inițială a dus la concluzia că instituirea de măsuri nu este contrară interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care sunt deja în vigoare măsuri antidumping, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.
(92)
Pe această bază, s-a examinat dacă, contrar concluziilor privind probabilitatea de continuare sau de reapariție a dumpingului prejudiciabil, există motive imperioase pentru a se concluziona că menținerea măsurilor în acest caz particular nu este în interesul Uniunii.
2. Interesul industriei din Uniune
(93)
Industria din Uniune s-a dovedit a fi o industrie viabilă din punct de vedere structural. Acest fapt a fost confirmat de dezvoltarea pozitivă a situației sale economice după instituirea măsurilor antidumping în 2004. În special, faptul că industria din Uniune și-a sporit profitabilitatea în decursul celor câțiva ani de dinainte de PAR contrastează puternic cu situația care predomina înainte de instituirea măsurilor. Cu toate acestea, cota de piață a industriei din Uniune s-a diminuat în mod constant, în timp ce cota de piață a importurilor din țara în cauză a crescut semnificativ în perioada luată în considerare. În cazul în care măsurile nu ar exista, industria din Uniune s-ar afla probabil într-o situație și mai dificilă.
3. Interesul importatorilor/utilizatorilor
(94)
Niciunul dintre cei nouă importatori independenți care au fost contactați nu s-a declarat dispus să coopereze.
(95)
Șaptesprezece utilizatori s-au făcut cunoscuți și au răspuns la chestionar. În timp ce majoritatea utilizatorilor nu au solicitat livrarea de electrozi din grafit din India de mai mulți ani și, prin urmare, au rămas neutri în ceea ce privește o posibilă continuare a măsurilor, șase utilizatori au utilizat electrozi din India, cel puțin într-o oarecare măsură. Patru utilizatori au afirmat că o continuare a măsurilor ar avea un impact negativ asupra concurenței. O asociație (Eurofer) s-a opus ferm unei continuări a măsurilor și a afirmat că măsurile duceau la o retragere pe scară largă a exportatorilor indieni de pe piața Uniunii. Asociația afirmă că continuarea măsurilor ar împiedica producătorii de oțel să dezvolte surse alternative de aprovizionare și ar permite industriei din Uniune să beneficieze în continuare de o poziție dominantă, apropiată de cea a unui duopol. Cu toate acestea, evoluția importurilor indiene după instituirea măsurilor arată clar că nu s-a produs o astfel de retragere masivă; dimpotrivă, importurile provenite din India au crescut semnificativ în cursul perioadei luate în considerare. De asemenea, ancheta a arătat că electrozii din grafit ajung într-un număr tot mai mare pe piața Uniunii provenind din câteva alte țări terțe. În ceea ce privește forța poziției pe piață a industriei din Uniune, se reamintește faptul că cota sa de piață s-a diminuat cu aproape 16 puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare (a se vedea considerentul 55). În sfârșit, această asociație a admis că electrozii din grafit reprezentau doar o componentă relativ redusă din costurile totale suportate de întreprinderile siderurgice.
(96)
În afară de aceasta, se reamintește faptul că ancheta inițială a concluzionat că impactul instituirii măsurilor nu ar fi semnificativ pentru utilizatori (10). Cu toate că măsurile există de cinci ani, importatorii/utilizatorii din Uniune continuă să se aprovizioneze, printre altele, din India. Nimic nu indică faptul că ar fi întâmpinat dificultăți în găsirea altor furnizori. În afară de aceasta, se reamintește că, în ceea ce privește efectul instituirii măsurilor asupra utilizatorilor, ancheta inițială a concluzionat că, ținând seama de impactul neglijabil al costului electrozilor din grafit asupra industriilor utilizatoare, nu este probabil ca eventuala sa creștere să le afecteze în mod semnificativ. Nu s-a constatat niciun element care să indice contrariul după instituirea măsurilor. Se concluzionează, prin urmare, că este puțin probabil ca menținerea măsurilor antidumping să aibă un impact semnificativ asupra importatorilor/utilizatorilor din Uniune.
4. Concluzie
(97)
Având în vedere cele menționate mai sus, se concluzionează că nu există motive imperioase împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
H. MĂSURILE ANTIDUMPING
(98)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări. Observațiile și comentariile prezentate au fost luate în considerare în mod corespunzător, în cazul în care acest lucru se justifica.
(99)
Din cele menționate anterior rezultă că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se mențină măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumiți electrozi din grafit originari din India. Se reamintește faptul că aceste măsuri constau în taxe ad valorem.
(100)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate menționate în prezentul regulament se aplică numai importurilor produsului în cauză fabricat de aceste societăți și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Importurile produsului în cauză fabricat de orice altă societate a cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod specific în expunerea de motive a prezentului regulament, inclusiv de către entitățile afiliate societăților specific menționate, nu pot beneficia de aceste niveluri și li se aplică nivelul taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.
(101)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări de denumire a entității sau în urma creării de noi entități de producție sau de vânzare) trebuie adresată de îndată Comisiei (11) și trebuie să conțină toate informațiile utile privind, în special, orice modificare a activităților societății legate de producție, de vânzări interne și de vânzări la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări de denumire a entității sau în urma creării acestor noi entități de producție sau de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință printr-o actualizare a listei cu societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importul de electrozi din grafit de tipul celor utilizați pentru cuptoare (furnale) electrice, cu o densitate aparentă de minimum 1,65 g/cm3 și cu o rezistență electrică de maximum 6,0 μ.Ω.m, care se încadrează în prezent la codul NC ex 8545 11 00 (codul TARIC 8545110010) și de punți (nipluri) din astfel de electrozi, care se încadrează în prezent la codul NC ex 8545 90 90 (codul TARIC 8545909010), importate fie împreună, fie separat, originare din India.
(2) Nivelul taxei aplicabile prețului net, franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele prezentate la alineatul (1) și fabricate de societățile enumerate mai jos se fixează după cum urmează:
Societatea
Taxa definitivă
(%)
Cod adițional TARIC
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
9,4
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
0
A531
Toate celelalte societăți
8,5
A999
(3) Cu excepția situațiilor în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 13 decembrie 2010.