РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 7 април 2011 година
за удължаване на преходния период за придобиването на земеделска земя в Латвия
(текст от значение за ЕИП)
(2011/226/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за присъединяване на Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Словения и Словакия,
като взе предвид Акта за присъединяване на Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Словения и Словакия, и по-специално глава 3 на приложение VIII към него,
като взе предвид искането, отправено от Латвия,
като има предвид, че:
(1)
В Акта за присъединяване от 2003 г. се предвижда възможност Латвия да запази в сила за срок от седем години - от датата на присъединяване и при посочените в този акт условия - забраната за придобиването на право на собственост върху земеделска земя от физически и юридически лица от други държави-членки на ЕС, които не пребивават или не са регистрирани в Латвия, нито имат клонове или представителства в тази държава, като този период изтича на 30 април 2011 г. Тази възможност представлява временна дерогация от свободното движение на капитали, гарантирано в членове 63-66 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Посоченият преходен период може да бъде удължен само веднъж за не повече от три години.
(2)
На 6 декември 2010 г. Латвия изпрати искане за удължаване с три години на преходния период за придобиването на земеделска земя.
(3)
Основната причина за преходния период бе необходимостта да се защитят социално-икономическите условия за селскостопанските дейности след въвеждането на единния пазар и прехода към Общата политика в областта на селското стопанство в Латвия. По-специално целта бе да се отговори на възникналите опасения относно евентуално въздействие върху селскостопанския сектор на либерализирането на закупуването на земеделска земя, дължащо се на първоначалните големи разлики между цените на земята и доходите в сравнение с Белгия, Дания, Германия, Ирландия, Гърция, Испания, Франция, Италия, Люксембург, Нидерландия, Австрия, Португалия,, Финландия, Швеция и Обединеното кралство (наричани по-нататък „ЕС 15“). Другата цел на преходния период бе да се улеснят процесите на реституция и приватизация на земеделска земя от страна на селскостопанските производители. Още в доклада си от 16 юли 2008 г., озаглавен „Преглед на преходните мерки относно придобиването на селскостопанска недвижима собственост, определени в Договора за присъединяване от 2003 г.“ (наричан по-нататък „междинния преглед от 2008 г.“), Комисията подчерта значимостта на приключването на посочената реформа в селското стопанство до края на предвидения преходен период (1).
(4)
Данни на Евростат показват, че цените на земеделската земя в Латвия са по-ниски от тези в ЕС. Пълното сближаване на продажните цени на земеделска земя не бе предвидено или сметнато за необходима предпоставка за приключване на преходния период. Разликите в цените на земеделска земя между Латвия и ЕС 15 са обаче толкова значителни, че могат да възпрепятстват ефективния напредък в ценовото сближаване.
(5)
Аналогично на информацията за цените на земеделска земя данните на Евростат сочат, че между Латвия и ЕС 15 все още съществува разлика в БВП на глава от населението, изразен в стандарти на покупателна способност. В този смисъл сегашните цени на земеделска земя в Латвия са високи в сравнение с покупателната способност на нейните граждани.
(6)
Конкурентоспособността на селскостопанския сектор в Латвия остава по-слаба спрямо същия сектор в ЕС 15, като този проблем е обусловен от трудностите при достъпа до финансови средства и високите лихвени проценти, прилагани към търговски заеми за придобиването на земеделска земя (15 % на година за 2009 г. според данни, предоставени от латвийските власти).
(7)
Според данни на държавната поземлена служба на Латвия, предоставени от латвийските компетентни органи, към 1 януари 2010 г. земеделската земя представлява 37,7 % от общата територия на държавата, а 45,8 % са заети от горски масиви. Данните сочат, че през 2007 г. 62 % от земеделската земя е била притежавана от селскостопански производители, а 26,6 % е била под наем. Макар земеделската земя в Латвия вече да е предимно частна собственост, реституцията на права на собственост и поземлената реформа в селските райони все още не са приключили.
(8)
Липсата на яснота относно правата на собственост е явна пречка пред сделките със земя и консолидирането на земеделските имоти. От своя страна разпокъсването на земята е допълнителен фактор за ниската конкурентоспособност и за по-слабата пазарна ориентираност на стопанствата. В този контекст данните на Евростат показват, че макар да е налице процес на постепенно консолидиране на земята и че между 2001 г. и 2007 г. средното количество на обработвана земеделска земя за всяко стопанство в Латвия се е увеличило от 10 ha на 16 ha, то все още е по-ниско спрямо други държави-членки на ЕС като Дания, Германия и Швеция, където за 2007 г. този среден показател бе съответно 60 ha, 46 ha и 43 ha.
(9)
Неотдавнашната световна финансова и икономическа криза също оказа отрицателно въздействие върху икономиката на Латвия. Липсата на търсене, последвана от рязко понижение на изкупните цени на селскостопанските продукти в период, когато цените на суровините се запазиха на високите си равнища от 2008 г., допълнително утежни неблагоприятното положение на латвийските селскостопански производители в сравнение с тези от ЕС 15.
(10)
Въз основа на това могат да бъдат споделени прогнозите на латвийските компетентни органи, според които премахването на ограниченията от 1 май 2011 г. ще окаже натиск върху цените на земята в Латвия. Следователно след изтичането на преходния период съществува опасност от сериозни сътресения на латвийския пазар на земеделска земя.
(11)
С оглед на това преходният период, посочен в глава 3 на приложение VIII към Акта за присъединяване от 2003 г., следва да бъде удължен с три години.
(12)
Както бе подчертано в междинния преглед от 2008 г., с цел да се подготви напълно пазарът за либерализация и дори при неблагоприятни икономически условия, от изключително значение ще продължава да бъде подобряването на такива фактори като кредитните и застрахователните услуги за селскостопанските производители и завършването на поземлената структурна реформа през преходния период.
(13)
Тъй като отвореният единен пазар винаги е бил основен фактор за просперитета на Европа, засиленият приток на чуждестранни капитали би генерирал потенциални ползи и за селскостопанския пазар в Латвия. Както бе подчертано в междинния преглед от 2008 г., чуждестранните инвестиции в селскостопанския сектор биха оказали и важно дългосрочно въздействие върху предоставянето на капитал и знания, функционирането на пазарите на земя и селскостопанската производителност. Също така постепенното намаляване на ограниченията по отношение на придобиването от чужденци на право на собственост върху земеделска земя през преходния период би подпомогнало подготовката за пълна либерализация на пазара.
(14)
За целите на правната сигурност и за да се избегне правният вакуум в националната правна система на Латвия след изтичане на сегашния преходен период, настоящото решение следва да влезе в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Преходният период за придобиването на земеделска земя в Латвия, посочен в глава 3 на приложение VIII към Акта за присъединяване от 2003 г., се удължава до 30 април 2014 г.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 7 април 2011 година.
DECIZIA COMISIEI
din 7 aprilie 2011
de prelungire a perioadei de tranziție pentru achiziționarea de terenuri agricole în Letonia
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2011/226/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul de aderare a Republicii Cehe, a Estoniei, a Ciprului, a Letoniei, a Lituaniei, a Ungariei, a Maltei, a Poloniei, a Sloveniei și a Slovaciei,
având în vedere Actul de aderare a Republicii Cehe, a Estoniei, a Ciprului, a Letoniei, a Lituaniei, a Ungariei, a Maltei, a Poloniei, a Sloveniei și a Slovaciei, în special din anexa VIII capitolul 3,
având în vedere cererea prezentată de Letonia,
întrucât:
(1)
Conform Actului de aderare din 2003, Letonia poate menține în vigoare, în condițiile stabilite în acesta, pentru o perioadă de 7 ani după aderare, care expiră la 30 aprilie 2011, interdicția de a achiziționa terenuri agricole de către persoanele fizice și juridice din alte state membre ale UE care nu sunt nici stabilite, nici înregistrate în Letonia și care nu au nici sucursale sau agenții în Letonia. Aceasta este o excepție temporară de la libera circulație a capitalurilor, garantată de articolele 63-66 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Această perioadă de tranziție poate fi prelungită doar o singură dată, pentru o perioadă de maximum trei ani.
(2)
La 6 decembrie 2010, Letonia a solicitat prelungirea cu 3 ani a perioadei de tranziție pentru achiziționarea de terenuri agricole.
(3)
Principalul motiv al acestei cereri a fost necesitatea de a proteja condițiile socioeconomice ale activităților agricole în urma introducerii pieței unice și a tranziției Letoniei spre politica agricolă comună. Aceasta trebuia să răspundă în special preocupărilor legate de impactul potențial al liberalizării achizițiilor de terenuri agricole asupra sectorului agricol din cauza diferenței inițiale mari dintre prețurile terenurilor și venituri raportat la Belgia, Danemarca, Germania, Irlanda, Grecia, Spania, Franța, Italia, Luxemburg, Țările de Jos, Austria, Portugalia, Finlanda, Suedia și Regatul Unit (denumite în continuare „UE-15”). Perioada de tranziție era de asemenea menită să înlesnească procesul de privatizare și restituire a terenurilor agricole fermierilor. În raportul din 16 iulie 2008 referitor la reexaminarea măsurilor tranzitorii prevăzute în Tratatul de aderare din 2003 privind achiziția de terenuri agricole (denumit în continuare „reexaminarea intermediară din 2008”), Comisia a subliniat deja importanța încheierii reformei din agricultură menționate mai sus până la finele perioadei de tranziție prevăzute (1).
(4)
Conform datelor de care dispune Eurostat, prețurile terenurilor agricole din Letonia sunt mai mici decât prețurile terenurilor agricole din UE. Convergența completă a prețurilor de vânzare a terenurilor agricole nu era nici așteptată și nici o condiție necesară pentru încheierea perioadei de tranziție. Cu toate acestea, diferențele semnificative dintre Letonia și UE-15 în ceea ce privește prețurile terenurilor agricole sunt de așa natură încât pot perturba realizarea convergenței prețurilor.
(5)
Ca și în cazul nivelului prețurilor terenurilor agricole, datele de la Eurostat arată că persistă încă diferența dintre Letonia și UE-15 privind PIB pe cap de locuitor exprimat în puterea de cumpărare standard. În consecință, prețurile actuale ale terenurilor agricole din Letonia sunt mari pentru persoanele rezidente în Letonia comparativ cu puterea lor de cumpărare.
(6)
Competitivitatea mai mică a sectorului agricol din Letonia comparativ cu sectorul agricol din UE-15 persistă de asemenea, iar problema este adâncită de dificultățile întâmpinate în accesarea resurselor financiare și de ratele ridicate ale dobânzilor aplicate liniilor de credit comerciale pentru achiziționarea de terenuri agricole (15 % pe an în 2009, conform datelor furnizate de autoritățile letone).
(7)
În plus, conform datelor furnizate de autoritățile letone pe baza informațiilor de la Serviciul național de cadastru al Letoniei, la 1 ianuarie 2010, terenurile agricole constituiau 37,7 % din teritoriul țării, iar zonele împădurite acopereau 45,8 %. În 2007, 62 % dintre terenurile agricole erau deținute de fermieri, iar 26,6 % erau închiriate. Deși în Letonia majoritatea terenurilor agricole se află deja în proprietate privată, procesul de restituire a drepturilor de proprietate și reforma din agricultură în zonele rurale nu sunt încă finalizate.
(8)
Lipsa de claritate în ceea ce privește drepturile de proprietate împiedică în mod inevitabil tranzacțiile cu terenuri și consolidarea exploatațiilor agricole. Fragmentarea terenurilor contribuie la rândul său la scăderea competitivității și duce la apariția de ferme mai puțin orientate către piață. În acest context, datele Eurostat arată că, deși consolidarea treptată a terenurilor este în curs de desfășurare, iar suprafața medie exploatată de fiecare fermă în Letonia a crescut, între 2001 și 2007, de la 10 ha la 16 ha, această medie rămâne mai mică decât în alte state membre ale UE, cum ar fi Danemarca, Germania sau Suedia, unde media era de 60 ha, 46 ha și, respectiv, 43 ha în 2007.
(9)
Criza financiară și economică mondială din ultima perioadă a avut de asemenea un impact negativ asupra economiei Letoniei. Lipsa de cerere urmată de o scădere dramatică a prețurilor de cumpărare a produselor agricole, în timp ce prețurile materiilor prime au rămas la nivelul ridicat din 2008, au agravat și ele poziția fermierilor letoni, deja defavorabilă în comparație cu fermierii din UE-15.
(10)
În acest context, ne putem aștepta, la fel cum o fac și autoritățile letone, ca ridicarea restricțiilor la 1 mai 2011 să exercite o presiune importantă asupra prețului terenurilor din Letonia. Așadar, odată cu expirarea perioadei de tranziție, există pericolul apariției unor perturbări grave ale pieței terenurilor agricole din Letonia.
(11)
Prin urmare, perioada de tranziție menționată în anexa VIII capitolul 3 din Actul de aderare din 2003 trebuie prelungită cu trei ani.
(12)
Pentru a pregăti pe deplin piața pentru liberalizare, chiar și într-un context economic dificil, îmbunătățirea anumitor aspecte cum ar fi facilitățile de creditare și de asigurare pentru fermieri, precum și restituirea și privatizarea terenurilor agricole în timpul perioadei de tranziție continuă să prezinte o importanță deosebită, așa cum s-a precizat deja în reexaminarea intermediară din 2008.
(13)
Având în vedere că deschiderea pieței unice a fost dintotdeauna cheia prosperității europene, creșterea aportului de capital străin ar putea fi benefică și pentru piața agricolă din Letonia. După cum s-a subliniat și în reexaminarea intermediară din 2008, investițiile străine în sectorul agricol ar avea și importante efecte pe termen lung asupra disponibilității de know-how și de capital, a funcționării piețelor de terenuri și a productivității agricole. Renunțarea progresivă, în timpul perioadei de tranziție, la restricțiile privind proprietatea străină va contribui la rândul său la pregătirea pieței pentru liberalizarea totală.
(14)
Din motive de certitudine juridică și pentru a evita un vid legislativ în sistemul juridic național al Letoniei după expirarea perioadei de tranziție actuale, prezenta decizie trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Perioada de tranziție pentru achiziționarea de terenuri agricole în Letonia, menționată în anexa VIII capitolul 3 din Actul de aderare din 2003, se prelungește până la 30 aprilie 2014.
Articolul 2
Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Adoptată la Bruxelles, 7 aprilie 2011.