РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 792/2011 НА СЪВЕТА
от 5 август 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои механизми за подвързване с халки с произход от Тайланд
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕС) № 118/2011 (2) („регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои механизми за подвързване с халки с произход от Тайланд.
(2)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 6 април 2010 г. от дружеството Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH („жалбоподателят“) от името на производители, чието производство представлява основният дял - в настоящия случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои механизми за подвързване с халки („МПХ“). В жалбата prima facie се съдържат доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриването на процедура.
(3)
Необходимо е да се припомни, че както е посочено в съображение 7 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на разследвания период („периодът на разследване на вредата“).
2. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решение за налагане на временни антидъмпингови мерки („разгласяването на временните мерки“), няколко заинтересовани страни представиха писмени становища относно предварителните констатации. Беше предоставена възможност за изслушване на страните, които поискаха да бъдат изслушани, по-специално двама вносители и тайландския производител.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява всяка информация, която счете за необходима за целите на окончателните си констатации относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза. Освен проверките, посочени в съображение 6 от регламента за временните мерки, бе извършена допълнителна проверка в помещенията на Rima Benelux Holding BV - единственият потребител, който оказа съдействие в разследването, като попълни въпросника за потребителите.
(6)
Всички страни бяха информирани относно съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои механизми за подвързване с халки с произход от Тайланд и окончателното събиране на сумите, обезпечени чрез временното мито. Също така им беше предоставен срок, в който да изложат становищата си след това разгласяване.
(7)
Устно и писмено представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание по целесъобразност.
3. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(8)
Тъй като не бяха представени бележки относно разглеждания продукт и сходния продукт, съображения 8-11 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. ДЪМПИНГ
4.1. Нормална стойност
(9)
Следва да се припомни, както е обяснено в съображение 14 от регламента за временните мерки, че само един тайландски производител износител оказа съдействие в разследването и че той е осъществил целия износ от Тайланд за Съюза през РП. Производителят износител и един несвързан с него вносител, който оказа съдействие, твърдят, че независимият външен експерт, който е подпомагал Комисията по време на проверката на място на производителя износител, е допуснал няколко грешки в изчисленията в своя доклад. Една от задачите на експерта беше да провери процеса на никелиране и количеството суровини, използвани от производителя износител на различните производствени етапи. Както е посочено в съображение 15 от регламента за временните мерки, разследването разкри, че производителят износител е представил непълна и невярна информация по отношение на важни съставни елементи на разходите му за производство и за други суровини. Твърденията на производителя износител и на вносителя за допуснати грешки в изчисленията в доклада на експерта бяха разгледани от Комисията и беше установено, че те са неоснователни. По този начин се потвърждават констатациите, посочени в съображение 15 от регламента за временните мерки.
(10)
Производителят износител и вносителят оспориха също така предварителните констатации, посочени в съображения 19 и 20 от регламента за временните мерки. Те изтъкнаха по-специално, че методологията, използвана за предварителното определяне на нормалната стойност за видовете продукти, различни от тези, за които е установена специфична нормална стойност, води до завишени резултати, тъй като тя погрешно се основава на изчисляване на средноаритметичната стойност на нормалните стойности. Комисията прие това твърдение, адаптира методологията и преразгледа изчисленията на нормалните стойности за тези други видове продукти, отчитайки продуктовия асортимент на тайландския производител и отразявайки по-прецизно неговото положение.
(11)
По-нататък производителят износител изтъкна, че разходите по реализацията и общите и административните разходи (РОА), от една страна, и маржовете на печалба, от друга, които са съответно 16 % и 8 %, са твърде високи. Производителят износител посочи, че размерът на РОА не трябва да надвишава 12,59 %, като следва да отразява собствените му РОА без разходите за вътрешен транспорт.
(12)
Следва да се припомни, че както е посочено в съображения 15-17 от регламента за временните мерки, производителят износител не е оказал съдействие на разследването и съответно не е предоставил данни за пълните си РОА. При тези обстоятелства и предвид факта, че не е предоставена друга информация за пълните РОА на дружеството, бе взето решение да продължи позоваването на съдържащата се в жалбата информация. Освен това, в светлината на наличната информация и доколкото тя можа да бъде проверена, беше прието, че размерът на РОА от 16 % е разумен. Затова искането беше отхвърлено.
(13)
Производителят износител изтъкна, че използваният в предварителните изчисления размер на печалбата от 8 % е твърде висок и вместо това е следвало да се приеме размер на печалба от 5 %. Бяха изложени следните доводи: първо, размер на печалбата от 5 % е бил използван като целева печалба в анализа на вредата и второ, размер на печалбата от 5 % би съответствал на предишните разследвания, извършени по отношение на същия продукт. По първия довод Комисията отбеляза, че определянето на целева печалба за промишлеността на Съюза и размерът на печалбата, използван при определянето на нормална стойност, не следват една и съща логика, поради което не е необходимо да съвпадат. По втория довод Комисията се съгласи, че са налице известни основания за използване на същия размер на печалбата, както при предходните разследвания по отношение на същия продукт, и реши да приеме това твърдение и съответно да промени размера на печалбата, използван при изчисляването на нормалните стойности.
(14)
След окончателното разгласяване представителите на промишлеността на Съюза и производителят износител направиха няколко бележки. Представителите на промишлеността на Съюза не се съгласиха с корекцията на маржа на печалба, като посочиха, че размер на печалбата от 5 % не би бил достатъчен, за да покрие изискванията за рентабилност на трите свързани дружества, участващи в производството и продажбите на разглеждания продукт, но без да приведат каквито и да било други съществени доводи. Затова искането беше отхвърлено.
(15)
Производителят износител посочи, че амортизационните отчисления и разходите за строителство и застраховка, използвани при изчисляването на нормалната стойност на един вид продукт, не били същите като тези, използвани за други видове, и че една и съща стойност следва да се прилага към всички видове продукти. Комисията провери твърдението и действително установи грешка в изчисленията. Противно на твърдението на производителя износител обаче се установи, че грешката е допусната при изчисляването на нормалната стойност на другите видове продукти. Съответно беше извършена корекция на нормалната стойност на другите видове продукти.
(16)
Производителят износител освен това отбеляза, че при определянето на нормалните стойности за видовете продукти, различни от тези, за които беше определена специфична нормална стойност, не бил взет предвид в пълна степен действителният продуктов асортимент на производителя износител. В това отношение производителят износител отново изтъкна, че установените среднопретеглени нормални стойности следва да се използват за другите видове продукти, като по този начин се отрази действителният продуктов асортимент на производителя износител. Както беше посочено в съображение 10 по-горе, Комисията се съгласи да преразгледа изчисленията на нормалните стойности за тези други видове продукти, за да отчете действителния продуктов асортимент на тайландския производител и, независимо от действителния обем на продажбите за всеки вид продукт, беше изчислена нормалната стойност за малки, средни и големи МПХ. Комисията обаче отхвърли довода, че при липсата на надлежно обосновани причини, наред с това следва да се вземе предвид и претеглящ коефициент, основаващ се на продажбите на износителя за Съюза.
(17)
Освен това производителят износител изтъкна, че методът на Комисията за изчисление на нормалната стойност въз основа на дължината на механизмите за подвързване с халки е неточен и непълен и предложи нов метод за изчисление на средноаритметичните стойности, който да вземе предвид по-прецизно различните дължини на механизмите. Както беше посочено в съображение 16 по-горе, Комисията изчисли нормалната стойност за видове продукти, различни от тези, за които е установена специфична нормална стойност, и определи нормални стойности, които съответстват на малки, средни и големи МПХ. Беше установено, че изчислението на износителя е погрешно и ориентирано към резултата. Затова искането беше отхвърлено.
(18)
С изключение на посочените по-горе изменения и при липсата на други бележки, съдържанието на съображения 15-20 от регламента за временните мерки относно установяването на нормалната стойност се потвърждава окончателно.
4.2. Експортна цена и сравнение
(19)
Производителят износител посочи, че валутата, използвана за изчислението на транспортните разходи при определянето размера на дъмпинга, не е правилно избрана. Комисията прие това твърдение.
(20)
Поради отсъствието на други бележки, съдържанието на съображения 21-24 от регламента за временните мерки относно определянето на експортни цени и сравняването на експортните цени със съответната нормална стойност се потвърждава окончателно.
4.3. Дъмпингов марж
(21)
Производителят износител посочи, че при изчислението на дъмпинговия марж не е взета предвид специфичната нормална стойност за два вида продукти. Искането беше прието и бяха извършени съответните корекции.
(22)
Предвид посочените по-горе изменения в изчислението на нормалната стойност и сравнението, и след коригиране на гореспоменатата грешка в изчисленията, засягаща експортната цена, окончателно определеният размер на дъмпинга, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза преди налагането на мито, е следният:
Производител износител
Дъмпингов марж
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Банкок, Тайланд
16,3 %
(23)
След като бе установено, че оказалият съдействие производител износител е осъществил целия износ на разглеждания продукт от Тайланд за Съюза, беше решено, че остатъчният дъмпингов марж следва да бъде фиксиран на нивото на дъмпинговия марж, установен за този оказал съдействие производител износител, а именно: 16,3 %.
5. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(24)
С оглед на липсата на бележки относно определянето на „промишлеността на Съюза“ се потвърждават констатациите в съображения 28-32 от регламента за временните мерки.
6. ВРЕДА
6.1. Потребление в Съюза и внос от Тайланд
(25)
Тайландският производител и няколко вносители поставиха под въпрос тенденциите в потреблението в Съюза, установени в регламента за временните мерки. Те изтъкнаха по-специално, че потреблението е намаляло в по-голяма степен отколкото първоначално очакваното (с около 30 %). Те също поискаха разяснения относно следваната от Комисията методология при определянето на потреблението, тъй като МПХ са включени в позиция от митническата тарифа, включваща други продукти.
(26)
Следва да се посочи, че въпреки че тези заинтересовани страни са оспорили констатациите, свързани с потреблението, не са представени доказателства или конкретни стойности в подкрепа на техните доводи. Те не са посочили и каквато и да било грешка в методологията.
(27)
Що се отнася до методологията, следва да се припомни, както е посочено в съображение 33 от регламента за временните мерки, че потреблението беше определено въз основа на проверените стойности на продажбите, посочени от оказалите съдействие страни (двамата производители от Съюза и тайландския износител за периодите 2008 г.-РП) в отговорите им на въпросника, и въз основа на данните на Евростат за останалия внос. Като се има предвид, че МПХ от други източници са предмет на антидъмпингови мерки, вносът (от всички източници) се регистрира в подпозиции от базата данни на митническата тарифа (ТАРИК), които са до голяма степен специфични за разследвания продукт. Тези подпозиции бяха използвани, за да се гарантира, че ще бъде взет под внимание само вносът на разглеждания продукт, въпреки минималната актуализация на определението на продукта в настоящото разследване.
(28)
По-нататък, като се има предвид, че данните на Евростат са изразени в килограми, докато потреблението беше изчислено в бройки, един от вносителите поиска разяснения относно методологията, използвана при преобразуването от килограми в бройки. Поради това следва да се поясни, че беше използван коефициент на преобразуване 50 g/бройка, който съответства на използвания при предишни разследвания и се счита за разумен с оглед на информацията, предоставена от тайландския производител износител. Също следва да се добави, че ако Комисията беше използвала точно средното тегло на бройка, което следва от информацията, предоставена от тайландския производител износител, резултатите за вноса от Тайланд за целия период на разследването на вредата щяха да покажат по-рязко покачване от гледна точка както на общия обем (с 25 % в сравнение с установеното в регламента за временните мерки равнище от 19 %), така и на пазарните дялове (от 11,8 на 15,5 %, в сравнение с установеното в регламента за временните мерки покачване от 12,0 на 15,0 %).
(29)
Един от вносителите също посочи, че тайландският внос в действителност е намалял с 40 % по време на периода на разследване на вредата, но това се основаваше на стойността на вноса, а не на обема, за всички кодове на митническата тарифа, включително и за продукти, различни от разследваните. Този довод трябваше да бъде отхвърлен.
(30)
С оглед на посоченото по-горе се потвърждават констатациите в съображения 33-40 от регламента за временните мерки относно потреблението в Съюза (което е намаляло с повече от 15 % между 2008 г. и ПР) и относно вноса от Тайланд.
6.2. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(31)
Един от вносителите изтъкна, че анализът на вредата е опорочен, тъй като лошото финансово състояние на промишлеността на Съюза следва да се разглежда във връзка със състоянието на едно от свързаните с него дружества, за което се твърди, че има печалби в сферата на МПХ. В това отношение следва да се отбележи, че анализът на вредата трябва да се съсредоточи единствено върху продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на разглеждания продукт, произведен в Съюза. Тъй като, както е посочено в съображение 69 от регламента за временните мерки, разглежданото свързано дружество не е производител в Съюза и търгува предимно с продукти, които не произхождат от Съюза, то не следва да се вземе предвид за целите на анализа на вредата.
(32)
Без да се засяга посоченото по-горе, все пак следва да се подчертае, че вносителят не е предоставил информация, която да доказва, че гореспоменатото свързано дружество се намира в добро финансово състояние. Напротив, данните, събрани по време на разследването, сочат, че продажбите на МПХ и на това дружество са намалели значително през разследвания период.
(33)
С оглед на гореизложеното и тъй като не бяха представени други бележки относно анализа на вредата, се потвърждават съображения 41-57 от регламента за временните мерки и се стига до заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
7. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
7.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(34)
Макар че отделни заинтересовани страни оспориха предварителните констатации относно въздействието на други фактори (вж. по-долу), никоя от тях не оспори предварителното заключение, че дъмпинговият внос от Тайланд е причинил вреда на промишлеността на Съюза. Поради това изложеното в съображения 58-64 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7.2. Въздействие на други фактори
(35)
Отделни заинтересовани страни оспориха предварителните констатации относно въздействието на други фактори и отбелязаха, че основната причина за вредата може да бъде свиването на търсенето, конкуренцията между производителите в Съюза, вносът от Индия или самопричиняване.
(36)
По отношение на свиването на търсенето е целесъобразно да се направи позоваване на съображения 25-30 по-горе, с които се потвърждава тенденцията при потреблението, установена в регламента за временните мерки. Поради това следва да се отхвърлят твърденията, че въздействието на свиването на търсенето е било подценено. Все пак следва да се припомни, че в съображение 67 от регламента за временните мерки се прави заключението, че намаляването на потреблението действително може да е допринесло за съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, макар този резултат да е бил значително подсилен от въздействието на дъмпинговия внос. Въздействието на намаленото потребление обаче не е било в състояние да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и установената вреда.
(37)
Тайландският износител от своя страна посочи, че вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза, е причинена и от конкуренцията между производителите в Съюза. Това се дължи главно на факта, че конкретната загуба на пазарен дял от страна на промишлеността на Съюза съвпада с увеличаването на пазарния дял на другия производител от Съюза.
(38)
В това отношение, макар представените от тайландския износител изчисления да не са напълно правилни, е вярно, че цялостният пазарен дял на втория производител също се е повишил през периода на разследване на вредата. Следва обаче да се припомни, че както е посочено в съображение 30 от регламента за временните мерки, този производител внася значително количество МПХ от Тайланд. Интересно е да се отбележи, че годината, през която този производител е успял да увеличи своите продажби на произведени в Съюза продукти и своя пазарен дял, той също значително е увеличил и продажбите си на внесени от Тайланд МПХ. Всъщност той дори е станал значим вносител на тайландски МПХ, като е изкупил по-голямата част от тайландския износ през тази година. Поради това, макар вторият производител на Съюза действително да е успял да придобие известни пазарни дялове от промишлеността на Съюза, трудно може да се избегне заключението, че това дружество е успяло да постигне това, тъй като се е ползвало и от дъмпинговия внос на МПХ от Тайланд. Следва да се припомни, че този производител беше изключен от определението на промишлеността на Съюза поради значимостта на вносната му дейност в сравнение със собственото му производство.
(39)
Освен това, вече разгледаното в съображение 69 от регламента за временните мерки твърдение, че индийският внос също е причинил вреда на промишлеността на Съюза, бе потвърдено от заинтересованите страни. Това се основавало на факта, че Индия притежава дял от около 50 % от пазара на Съюза, т.е. тройно повече отколкото Тайланд, и че съответните средни цени са се понижили с 3 % между 2009 г. и РП, като са подбили цените в Съюза с 24 %. Също така беше подчертано, че значителна част от индийския внос е бил закупен от дружество, свързано с промишлеността на Съюза.
(40)
Все пак не бяха представени нови доводи в това отношение, а тези твърдения вече бяха разгледани в регламента за временните мерки. Въпреки че размерът на индийския внос в абсолютни стойности като цяло действително е по-висок от този от Тайланд, в регламента за временните мерки беше показано, че този внос се е развивал различно: докато тайландският внос като цяло се е увеличил през периода на разследване на вредата, както като абсолютна, така и като относителна стойност, индийският внос е намалял (с почти 10 %), а пазарните дялове също слабо са се понижили. Освен това индийското средно равнище на цените също е било по-високо от това на тайландската вносна цена. От друга страна, макар че дружество, свързано с промишлеността на Съюза, внася МПХ от Индия, разследването установи, че равнището на този внос значително се е понижило през годините, както е посочено по-горе в съображение 32.
(41)
Накрая, няколко заинтересовани страни също изтъкнаха, че жалбоподателят е загубил клиентите си, тъй като е започнал дейност на пазара надолу по веригата чрез своето дружество майка - Ring International Holding (RIH), и че продажбите на МПХ на свързани дружества следвало да се анализират внимателно, тъй като те не били извършвани в нормални условия на конкуренция. Тези твърдения обаче бяха отхвърлени, тъй като те не бяха доказани и разследването показа, че продажбите на свързани дружества са незначителни, сравнени с общия обем на продажбите.
7.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(42)
Въз основа на горепосоченото предварителните заключения, изложени в съображения 65-76 от регламента за временните мерки, се потвърждават. Макар че и други фактори освен вносът са оказали определено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, въз основа на анализ, при който точно бяха разграничени и отделени въздействията на всички известни фактори от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос, се стига до заключението, че дъмпинговият внос от Тайланд е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
8. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(43)
Двама от петимата вносители, които оказаха съдействие по време на разследването, откликнаха на разгласяването на предварителните констатации като представиха писмени бележки. Един от тези вносители поиска той и още един вносител да бъдат изслушани. Комисията от своя страна реши да извърши посещение на място при единствения потребител, участвал в разследването.
(44)
Не бяха представени бележки във връзка със съображения 79-90 от регламента за временните мерки относно описанието на пазара и раздела, отнасящ се до интереса на промишлеността на Съюза.
8.1. Вносители и търговци
(45)
Първо, следва да се припомни, че в регламента за временните мерки беше направено заключението, че налагането на мерки би могло да има значително отрицателно въздействие единствено върху положението на един вносител, който същевременно произвежда МПХ в Съюза. Този вносител не отговори на наложените временни мерки.
(46)
Друг вносител, който също поиска изслушване, председателствано от служителя по изслушването, постави под въпрос главно изчислението на дъмпинговия марж, анализа на вредата и изчислението на потреблението в Съюза. Той обаче не представи ново становище относно анализа на интереса на Съюза.
(47)
Трети вносител, представляващ 20 % от целия тайландски внос, поиска изслушване, по време на което беше обяснено, че противно на предоставената по-рано в хода на разследването информация, той не е преустановил всички свои дейности, свързани с МПХ, както беше посочено в съображение 92 от регламента за временните мерки, а ги е прехвърлил към друг клон. По време на изслушването този вносител обясни, че неговата дейност, свързана с МПХ, е само допълваща по отношение на основната му дейност, включваща други продукти, и че не изключва вероятността да продължи вноса на МПХ от Тайланд, дори да бъдат наложени мерки. Все пак поради режийните разходи за обширната му дистрибуторска мрежа, това ще зависи от размера на антидъмпинговото мито и от възможността да се увеличи цената за крайните потребители. От друга страна, този вносител не очаква да претърпи значителни отрицателни последици от евентуално спиране на дейността си, свързана с МПХ, като се има предвид минималната значимост на тази дейност в сравнение с цялостната му дейност.
8.2. Потребители
(48)
Както беше посочено в съображение 5 по-горе, предоставеният от единствения оказал съдействие потребител отговор на въпросника беше проверен при посещението на място при него след налагането на временните мерки. Този потребител купува от различни източници, включително от Съюза, Индия и Тайланд. Той също е внасял от Китай, но е сменил доставчика си поради налагането на антидъмпингови мита.
(49)
Тайландският внос представлява около 10 % от общия размер на закупените от него количества МПХ, като след налагането на временните мерки дружеството е решило да не внася тайландски продукти. Макар че до този момент мерките изглежда не са се отразили съществено върху икономическото му положение, това дружество все пак не одобрява ограничаването на източниците му на доставки, и по-специално факта, че занапред то няма да може винаги да разчита на доставки на МПХ в кратки срокове.
(50)
Заинтересованите страни отново изказаха вече разгледаното в регламента за временните мерки твърдение, че налагането на мерки би ограничило източниците на доставки на пазара на Съюза. Поради това е уместно да се припомни, че разследването действително показа, че пазарът на Съюза се характеризира с ограничен брой участници: има един производител в Индия, един в Тайланд, двама в Съюза и няколко в Китай. Целта на антидъмпинговите мерки е да се възстанови лоялната конкуренция на пазара на Съюза, а не да се попречи на вноса. Това действително може да има за резултат намаляване на обема на вноса, докато мерките компенсират нарушаването на търговията вследствие на този внос. Това обаче само по себе си не е достатъчна причина, за да се постави под въпрос налагането на мерки срещу дъмпинговия внос. Може дори да се твърди, че на пазара на Съюза следва да се гарантира лоялна конкуренция, за да се осигури продължителното съществуване на всички източници на доставки в дългосрочен план.
(51)
Очаква се, предвид размера на окончателното мито, който е по-нисък от размера на временното, все още да може да се извършва тайландски внос на пазара на Съюза, при все че разследването показа, че са налице и други, макар и ограничен брой, източници на доставки.
8.3. Заключение относно интереса на Съюза
(52)
С оглед на посоченото по-горе и при липсата на други бележки съображения 77-110 от регламента за временните мерки се потвърждават и се стига до заключението, че като цяло, въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза, няма императивни причини да не бъдат наложени окончателни мерки срещу вноса на МПХ с произход от Тайланд.
9. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
9.1. Степен на отстраняване на вредата
(53)
При липсата на бележки относно степента на отстраняване на вредата, се потвърждават съображения 111-114 от регламента за временните мерки.
9.2. Окончателни мерки
(54)
По отношение на размера на митото, необходим за премахване на вредоносните последици от дъмпинга, беше предложено антидъмпинговото мито да се намали на 6 %, тъй като съгласно твърденията при индийския внос няма дъмпинг, а самият той превишава с 6 % тайландския внос. В това отношение следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговото мито не е да се изравнят цените с тези на другите източници, а да се премахнат нарушаващите конкуренцията последици от вредоносния дъмпинг.
(55)
С оглед на заключенията, направени във връзка с дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито, което да се равнява на по-ниската от установените стойности за дъмпинговия марж и маржа на вредата в съответствие с правилото за по-ниското мито. В конкретния случай ставката на митото съответно следва да бъде на равнището на установения дъмпинг. Тя беше изчислена на 16,3 %, като беше понижена значително в сравнение с предварителния етап.
(56)
Въз основа на изложеното по-горе ставката на окончателното антидъмпингово мито за оказалия съдействие износител се определя на 16,3 %.
10. ОКОНЧАТЕЛНО СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(57)
Предвид големия дъмпингов марж, който беше установен, и предвид степента на причинената вреда на промишлеността на Съюза, се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на окончателно наложеното с настоящия регламент мито. Тъй като окончателното мито е по-ниско от временното мито, обезпечените суми, които превишават окончателната ставка на антидъмпинговото мито, следва да бъдат освободени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху определени механизми за подвързване с халки, които понастоящем са класирани в кодове по КН ex 8305 10 00 (кодове по ТАРИК 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 и 8305100036) и са с произход от Тайланд. За целите на настоящия регламент механизмите за подвързване с халки се състоят от поне два листа стоманена ламарина или тел с фиксирани за тях най-малко четири полухалки, изработени от стоманена тел, които са закрепени заедно с помощта на стоманен капак. Те могат да бъдат отворени или чрез разтваряне на полухалките, или посредством малък стоманен спусъков механизъм, закрепен за механизма за подвързване с халки.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо по отношение на нетната цена франко границите на Съюза преди облагане с мито на продуктите, описани в параграф 1, е 16,3 %.
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез наложеното с Регламент (ЕС) № 118/2011 временно антидъмпингово мито, се събират окончателно съгласно ставката на окончателно въведеното мито съгласно член 1 от настоящия регламент. Обезпечаващите суми, които превишават ставката на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 5 август 2011 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 792/2011 AL CONSILIULUI
din 5 august 2011
de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate importurilor de anumite mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
1. MĂSURI PROVIZORII
(1)
Prin Regulamentul (UE) nr. 118/2011 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), Comisia a instituit o taxă antidumping provizorie la importurile de anumite mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda.
(2)
Procedura a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la 6 aprilie 2010 de către societatea comercială Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 50 %, din producția totală a Uniunii de anumite mecanisme de îndosariere cu inele (denumite în continuare „MII”). Plângerea conținea elemente de probă prima facie privind existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.
(3)
Se reamintește faptul că, astfel cum se menționează în considerentul 7 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada de examinare a prejudiciului”).
2. PROCEDURA ULTERIOARĂ
(4)
Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea măsurilor antidumping provizorii (denumită în continuare „comunicarea provizorie”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părțile care au solicitat acest lucru, în special doi importatori și producătorul thailandez, au avut posibilitatea de a fi audiate.
(5)
Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii. Pe lângă verificările menționate în considerentul 6 din regulamentul provizoriu, o verificare suplimentară a fost efectuată la localurile societății Rima Benelux Holding BV, singurul utilizator care a cooperat în cadrul anchetei prin trimiterea răspunsului la un chestionar pentru utilizatori.
(6)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a avut în vedere recomandarea instituirii unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite mecanisme de îndosariat cu inele originare din Thailanda și a perceperii definitive a sumelor depuse cu titlul de taxă provizorie. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen în care să poată prezenta observații în urma acestei informări.
(7)
Observațiile orale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și luate în considerare după caz.
3. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(8)
În absența altor comentarii cu privire la produsul în cauză și la produsul similar, se confirmă considerentele 8-11 din regulamentul provizoriu.
4. DUMPINGUL
4.1. Valoarea normală
(9)
Se reamintește faptul că, astfel cum se explică la considerentul 14 din regulamentul provizoriu, doar un singur producător-exportator din Thailanda a cooperat în cadrul anchetei, iar exporturile sale către Uniune în decursul PA au reprezentat toate exporturile thailandeze către Uniune. Producătorul-exportator și un importator neafiliat care a cooperat au susținut că expertul extern independent care a asistat Comisia în timpul vizitei la fața locului la producătorul-exportator a făcut unele erori de calcul în raportul său. Una dintre sarcinile expertului a fost de a analiza procesul de nichelare și cantitatea de materii prime consumate de către producătorul-exportator în diferitele etape ale producției. Astfel cum s-a menționat la considerentul 15 din regulamentul provizoriu, ancheta a arătat că producătorul-exportator a furnizat informații incomplete și inexacte cu privire la elementele semnificative privind costurile sale de producție și alte materii prime. Afirmațiile făcute de producătorul-exportator și de un importator cu privire la erorile de calcul din raportul expertului au fost examinate de Comisie și s-a concluzionat că acestea nu erau fondate. Prin urmare, constatările prezentate la considerentul 15 din regulamentul provizoriu sunt confirmate.
(10)
Producătorul exportator și un importator au contestat, de asemenea, constatările provizorii, astfel cum sunt prevăzute la considerentele 19-20 din regulamentul provizoriu. În special, aceștia au susținut că metodologia utilizată pentru determinarea provizorie a valorii normale pentru alte tipuri decât cele pentru care s-a stabilit o valoare normală specifică era exagerată, deoarece aceasta fusese incorect bazată pe media aritmetică a valorilor normale. Comisia a admis contestația, a corectat metodologia și a revizuit calculul valorilor normale pentru aceste alte tipuri, ținând seama de gama de produse a producătorului thailandez care reflectă mai precis situația sa.
(11)
Producătorul-exportator a afirmat, de asemenea, că ratele folosite pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (VAG) și marjele de profit de 16 % și, respectiv, 8 % au fost prea ridicate. Producătorul-exportator a afirmat că VAG nu ar trebui să depășească 12,59 %, rată care reflectă propriile sale VAG cu excepția costurilor de transport intern.
(12)
Se reamintește faptul că, astfel cum este subliniat în considerentele 15-17 din regulamentul provizoriu, producătorul-exportator nu a cooperat în cadrul anchetei și, în consecință, nu a furnizat datele privind ansamblul costurilor VAG. În aceste circumstanțe și dat fiind faptul că nu au fost furnizate informații suplimentare privind ansamblul costurilor VAG ale societății, s-a decis să se aibă în continuare la bază informațiile disponibile în plângere. În plus, având în vedere informațiile disponibile și în măsura în care acestea pot fi verificate, o rată VAG de 16 % a fost considerată rezonabilă. Prin urmare, contestația a fost respinsă.
(13)
Producătorul-exportator a susținut că marjă de profit de 8 % utilizată la calculul provizoriu a fost prea ridicată și, în schimb, ar fi trebuit utilizată o marjă de profit de 5 %. Argumentele au fost, în primul rând, că o marjă de profit de 5 % a fost utilizată pentru profitul țintă în analiza prejudiciului și, în al doilea rând, că o marjă de profit de 5 % ar fi în conformitate cu anchetele anterioare privind același produs. Cu privire la primul argument, Comisia a constatat că stabilirea unui profit țintă pentru industria din Uniune și nivelul de profit folosit pentru stabilirea unei valori normale nu urmează aceeași logică și, prin urmare, nu trebuie să fie aceleași. Cu privire la cel de al doilea argument, Comisia a admis că există o serie de motive pentru utilizarea aceleiași marje de profit ca și în anchetele anterioare privind același produs și a hotărât să accepte această afirmație și să modifice nivelul de profit utilizat la calcularea valorilor normale în consecință.
(14)
În urma comunicării finale, industria din Uniune și producătorul-exportator au prezentat o serie de observații. Industria din Uniune nu a fost de acord cu corecția efectuată în ceea ce privește marja de profit, susținând că o marjă de profit de 5 % nu ar fi suficientă pentru a acoperi cerințele de rentabilitate ale celor trei societăți afiliate implicate în producerea și vânzarea produsului în cauză, fără a furniza niciun alt argument substanțial. Prin urmare, observația a fost respinsă.
(15)
Producătorul-exportator a afirmat că costul deprecierii, construcțiilor și asigurărilor utilizat la calculul valorii normale a unui anumit tip nu a fost același cu cel folosit pentru celelalte tipuri și că ar trebui să se aplice aceeași cifră pentru toate tipurile. Comisia a verificat afirmația și a constatat, într-adevăr, o eroare de calcul. Cu toate acestea, contrar afirmației producătorului exportator, s-a constatat prezența erorii în calcularea valorii normale a celorlalte tipuri. În consecință, s-a efectuat o corecție a valorii normale pentru alte tipuri de produse.
(16)
Producătorul-exportator a afirmat, de asemenea, că valorile normale stabilite pentru alte tipuri de produse decât cele pentru care s-a stabilit o valoare normală specifică nu au luat pe deplin în considerare gama reală de produse a producătorului-exportator. În acest sens, producătorul-exportator și-a reiterat solicitarea ca o medie ponderată a valorilor normale constatate să fie utilizată pentru alte tipuri, reflectând astfel gama reală de produse a producătorului-exportator. Astfel cum s-a menționat la considerentul 10 de mai sus, Comisia a fost de acord să revizuiască calculul valorilor normale pentru aceste alte tipuri, pentru a ține seama de gama reală de produse a producătorului din Thailanda și, indiferent de volumele reale de vânzări pentru fiecare tip, a fost calculată o valoare normală pentru MII mici, medii și mari. Cu toate acestea, în absența unor motive întemeiate, Comisia a respins argumentul că ar trebui să fie luat în considerare în plus un factor de ponderare pe baza vânzărilor exportatorului către Uniune.
(17)
În plus, producătorul-exportator a pretins că metoda Comisiei de calculare a valorii normale în funcție de lungimea mecanismelor de îndosariere cu inele a fost imprecisă și incompletă și a propus o nouă metodă de calcul al valorii medii, care să ia în considerare mai precis diverse variante de lungime. Astfel cum s-a explicat la considerentul 16 de mai sus, Comisia a calculat o valoare normală pentru alte tipuri de produse decât cele pentru care o anumită valoare normală a fost stabilită și a calculat valorile normale reflectând MII mici, medii și mari. Calculul exportatorului s-a dovedit a fi inadecvat și orientat către rezultate. Prin urmare, pretenția a fost respinsă.
(18)
Pe lângă modificările menționate anterior și în absența oricăror altor observații, se confirmă definitiv conținutul considerentelor 15-20 din regulamentul provizoriu privind stabilirea valorii normale.
4.2. Prețul de export și comparația
(19)
Producătorul-exportator a afirmat că moneda utilizată pentru calculul cheltuielilor de transport în cadrul calculării dumpingului nu a fost cea corectă. Comisia a admis această afirmație.
(20)
În absența oricăror altor observații, se confirmă definitiv conținutul considerentelor 21-24 din regulamentul provizoriu referitor la stabilirea prețurilor de export și compararea prețurilor de export cu valoarea normală respectivă.
4.3. Marja de dumping
(21)
Producătorul-exportator a afirmat că, la calcularea marjei de dumping, nu s-a ținut seama de valoarea normală specifică pentru două tipuri. Afirmația a fost admisă și s-a operat corecția necesară.
(22)
Având în vedere schimbărilor menționate anterior privind calcularea valorii normale și comparația, și după corectarea erorii de calcul în ceea ce privește prețul de export menționată mai sus, cuantumul dumpingului determinat în final, exprimată ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este după cum urmează:
Producător-exportator
Marja de dumping
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thailanda
16,3 %
(23)
Având în vedere că producătorul-exportator care a cooperat reprezintă totalitatea exporturilor thailandeze ale produsului în cauză către Uniune, s-a considerat că ar trebui să se stabilească marja reziduală de dumping la nivelul marjei de dumping stabilite pentru acesta din urmă, respectiv 16,3 %.
5. DEFINIȚIA INDUSTRIEI UNIUNII
(24)
În lipsa oricăror observații privind definiția industriei Uniunii, se confirmă constările de la considerentele 28-32 din regulamentul provizoriu.
6. PREJUDICIUL
6.1. Consumul din Uniune și importurile din Thailanda
(25)
Producătorul thailandez și mai mulți importatori au pus la îndoială tendințele consumului din Uniune stabilite în regulamentul provizoriu. În special, ei au afirmat că consumul a scăzut într-o măsură mai mare decât ceea ce s-a stabilit în mod provizoriu (cu aproximativ 30 %). De asemenea, aceștia au cerut clarificări privind metodologia aplicată de Comisie pentru a stabili consumul, deoarece MII sunt incluse la o poziție tarifară alături de alte produse.
(26)
Trebuie menționat faptul că, deși aceste părți interesate au contestat constatările privind consumul, nu au fost furnizate dovezi sau cifrele în sprijinul acestor afirmații. De asemenea, acestea nu au indicat nicio eroare metodologică.
(27)
În ceea ce privește metodologia, ar trebui reamintit faptul că, astfel cum s-a menționat la considerentul 33 din regulamentul provizoriu, consumul a fost stabilit pe baza cifrelor de vânzări verificate furnizate în răspunsul la chestionar al părților cooperante (cei doi producători din Uniune și exportatorul thailandez pentru perioadele 2008-PA) și pe baza cifrelor Eurostat pentru restul importurilor. Având în vedere că MII din alte surse sunt supuse măsurilor antidumping, importurile (din toate sursele) sunt înregistrate la coduri de subpoziții din baza de date a tarifelor vamale (TARIC) care sunt în foarte mare măsură specifice cu privire la produsul care face obiectul anchetei. Aceste subpoziții au fost utilizate pentru a garanta că doar importurile de produs în cauză au fost avute în vedere, în pofida unei actualizări minore a definiției produsului în cadrul prezentei anchete.
(28)
În plus, dat fiind că cifrele Eurostat sunt exprimate în kilograme, în timp ce consumul a fost calculat în bucăți, un importator a cerut clarificări în ceea ce privește metodologia folosită pentru converti kilogramele în bucăți. Prin urmare, ar trebui să se precizeze că a fost utilizat un factor de conversie de 50 g/bucată, ceea ce este în concordanță cu anchetele anterioare și s-a dovedit a fi rezonabil în comparație cu informațiile furnizate de producătorul-exportator thailandez. Ar trebui adăugat, de asemenea, că, în cazul în care Comisia ar fi folosit exact greutatea medie per bucată, care rezultă din informațiile furnizate de producătorul-exportator thailandez, importurile din Thailanda ar fi prezentat, pe ansamblul perioadei de analiză a prejudiciului, o creștere mai accentuată, atât în termeni de volum absolut (cu 25 %, în comparație cu 19 % stabilit în regulamentul provizoriu), cât și în termeni de cote de piață (de la 11,8 % la 15,5 %, față de 12,0 % la 15,0 % stabilit în regulamentul provizoriu).
(29)
Un importator a susținut, de asemenea, că importurile thailandeze au scăzut de fapt cu 40 % în cursul perioadei de analiză a prejudiciului, dar aceasta s-a fost bazat pe valoarea de import - și nu pe volum - pentru totalitatea codului vamal, incluzând astfel alte produse decât cele care fac obiectul anchetei. Acest argument a trebuit să fie respins.
(30)
Având în vedere cele de mai sus, constatările de la considerentele 33-40 din regulamentul provizoriu privind consumul din Uniune (care a scăzut cu mai mult de 15 % între 2008 și PA) și importurile din Thailanda sunt confirmate.
6.2. Situația economică a industriei Uniunii
(31)
Un importator a afirmat că analiza prejudiciului a fost afectată, deoarece situația financiară precară a industriei din Uniune ar trebui să fie analizată în legătură cu situația uneia dintre societățile sale afiliate, despre care se susține că realizează profit din activitatea de MII. În această privință, se remarcă faptul că analiza prejudiciului ar trebui să se concentreze numai pe vânzările industriei Uniunii pe piața sa internă a produsului în cauză, fabricat în Uniune. Dat fiind că, astfel cum se menționează la considerentul 69 din regulamentul provizoriu, societatea în cauză nu este un producător din Uniune și comercializează, în principal, produse care nu sunt originare din Uniune, aceasta nu ar trebui să fie luată în considerare în sensul analizei prejudiciului.
(32)
Fără a aduce atingere celor de mai sus, se subliniază totuși că importatorul nu a furnizat nicio informație care să arate că societatea menționată anterior ar fi într-o situație financiară bună. Dimpotrivă, cifrele obținute în cursul anchetei arată că și această societate a înregistrat o scădere semnificativă a volumului vânzărilor sale de MII în cursul perioadei de anchetă.
(33)
Ținând cont de cele menționate anterior și în lipsa altor observații cu privire la analiza prejudiciului, se confirmă considerentele 41-57 din regulamentul provizoriu și se concluzionează că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
7. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
7.1. Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping
(34)
Chiar dacă unele părți interesate au contestat constatările provizorii cu privire la efectul celorlalți factori (a se vedea mai jos), niciuna dintre acestea nu a contestat constatarea provizorie conform căreia importurile din Thailanda, care fac obiectul unui dumping, au cauzat un prejudiciu industriei din Uniune. Se confirmă considerentele 58-64 din regulamentul provizoriu.
7.2. Efectele altor factori
(35)
Unele părți interesate au contestat constatările provizorii cu privire la efectul altor factori, și au afirmat că, alternativ, reducerea cererii, concurența între producătorii din Uniune, importurile din India și prejudiciul autoprovocat ar fi cauza principală a prejudiciului.
(36)
În ceea ce privește reducerea cererii, se face trimitere la considerentele 25-30 de mai sus, care confirmă tendința consumului stabilită în regulamentul provizoriu. Afirmațiile că efectele reducerii cererii au fost subestimate ar trebui să fie respinse în consecință. Cu toate acestea, trebuie reamintit faptul că, la considerentul 67 din regulamentul provizoriu, s-a concluzionat că scăderea consumului ar fi putut într-adevăr contribui la prejudiciul important suferit de industria din Uniune, deși acest efect a fost susținut considerabil prin efectul cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping. Cu toate acestea, efectul scăderii consumului nu a fost de natură să întrerupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul constatat.
(37)
De asemenea, exportatorul thailandez a susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat, de asemenea, de concurența dintre producătorii din Uniune. Aceasta se datorează în principal faptului că pierderea cotei de piață a industriei din Uniune a coincis cu creșterea cotei de piață a celuilalt producător din Uniune.
(38)
În această privință, chiar și în cazul în care calculele prezentate de exportatorul thailandez nu sunt în întregime corecte, este adevărat că, în ansamblu, cota de piață a celui de-al doilea producător a crescut, de asemenea, în cursul perioadei de analiză a prejudiciului. Cu toate acestea, ar trebui să se reamintească faptul că, astfel cum s-a menționat la considerentul 30 din regulamentul provizoriu, acest producător importă o cantitate semnificativă de MII din Thailanda. Fapt interesant, în anul în care acest producător a reușit să își sporească numărul de vânzări de produse fabricate în Uniune și cota de piață, au sporit semnificativ și vânzările de MII din Thailanda. În realitate, acesta chiar a devenit un importator important de MII din Thailanda, achiziționând o parte importantă din exporturile thailandeze sin cursul anului respectiv. Prin urmare, chiar în cazul în care cel de-al doilea producător din Uniune a reușit într-adevăr să preia o parte din cotele de piață ale industriei din Uniune, este dificil să nu se concluzioneze că această societate comercială a reușit să facă acest lucru deoarece a beneficiat, de asemenea, de importurile de MII din Thailanda care au făcut obiectul unui dumping. Se reamintește faptul că acest producător a fost exclus din definiția industriei din Uniune din cauza activităților sale importante de import în raport cu propria sa producție.
(39)
În plus, argumentul abordat deja la considerentul 69 din regulamentul provizoriu conform căruia importurile indiene au cauzat, de asemenea, un prejudiciu industriei din Uniune a fost repetat de către părțile interesate. Afirmația se baza pe faptul că India deține o cotă de aproximativ 50 % din piața Uniunii, adică de trei ori mai mult decât Thailanda, și că prețurile medii aferente au scăzut cu 3 % între 2009 și perioada de anchetă, în timp ce au subcotat prețurile din Uniune cu 24 %. De asemenea, s-a subliniat faptul că o parte importantă a importurilor indiene a fost achiziționată de către o societate afiliată industriei din Uniune.
(40)
Cu toate acestea, nu au fost oferite argumente noi în acest sens și aceste afirmații au fost deja abordate în regulamentul provizoriu. Chiar dacă nivelul absolut al importurilor indiene a fost într-adevăr, per ansamblu, mai ridicat decât nivelul importurilor din Thailanda, s-a arătat, în regulamentul provizoriu, că aceste importuri au evoluat în mod diferit: în timp ce importurile din Thailanda au crescut în cursul perioadei de analiză a prejudiciului atât în termeni absoluți, cât și în termeni relativi, importurile indiene au scăzut (cu aproape 10 %) iar cotele de piață, la rândul lor, s-au diminuat ușor. În plus, nivelul prețurilor medii din India a fost, de asemenea, mai mare decât prețul de import din Thailanda. Mai mult, chiar dacă o societate afiliată industriei din Uniune importă MII din India, ancheta a stabilit că nivelul acestor importuri a scăzut în mod semnificativ în ultimii ani, astfel cum se menționează mai sus la considerentul 32.
(41)
În cele din urmă, mai multe părți interesate au susținut, de asemenea, că reclamantul și-a pierdut clienții deoarece a devenit o prezență activă pe piața din aval prin societatea sa mamă, Ring International Holding (RIH), și că vânzările de MII către societăți afiliate ar trebui să fie examinate cu atenție, deoarece acestea nu ar fi realizate în condiții de deplină concurență. Aceste afirmații au fost respinse pentru că nu au fost motivate și ancheta a arătat că vânzările către societățile afiliate au fost neglijabile în comparație cu totalul vânzărilor.
7.3. Constatare privind legătura de cauzalitate
(42)
Pe baza informațiilor de mai sus, constatările provizorii stabilite la considerentele 65-76 din regulamentul provizoriu se confirmă. Chiar dacă alți factori decât importurile au avut, de asemenea, un impact asupra situației industriei din Uniune, s-a concluzionat că importurile din Thailanda care fac obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, pe baza unei analize care a distins și separat în mod corespunzător efectele tuturor factorilor cunoscuți de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping.
8. INTERESUL UNIUNII
(43)
Doi din cei cinci importatori care au cooperat în timpul anchetei au reacționat la dezvăluirea constatărilor provizorii și au transmis observații în scris. Unul dintre acești importatori a solicitat să fie audiat, la fel ca și un alt importator. Comisia a decis, de asemenea, să efectueze o vizită la sediul singurului utilizator care a participat la anchetă.
(44)
Nu s-au formulat observații cu privire la considerentele 79-90 din regulamentul provizoriu privind descrierea pieței și secțiunea referitoare la interesul industriei Uniunii.
8.1. Importatori și comercianți
(45)
În primul rând, se reamintește faptul că în regulamentul provizoriu s-a concluzionat că instituirea de măsuri ar putea avea doar un impact negativ semnificativ asupra situației unui importator, care produce, de asemenea, MII în Uniune. Acest importator nu a reacționat la instituirea măsurilor provizorii.
(46)
Un alt importator, care, de asemenea, a solicitat o audiere prezidată de consilierul-auditor, a pus sub semnul întrebării în principal calculul marjei de dumping, analiza prejudiciului și calcularea consumului Uniunii. Acesta nu a făcut totuși noi observații privind analiza interesului Uniunii.
(47)
Un al treilea importator, care reprezintă 20 % din totalul importurilor din Thailanda, a solicitat o audiere în cursul căreia s-a explicat că, contrar informațiilor prezentate anterior în timpul anchetei, aceasta nu și-a încetat toate activitățile referitoare la MII, astfel cum s-a menționat la considerentul 92 din regulamentul provizoriu, ci le-a transferat către un alt birou. În cadrul audierii sale, acest importator a explicat că activitatea cu MII este doar complementară activității sale principale, care acoperă alte produse și nu exclude importul de MII din Thailanda, chiar și în cazul în care se impun măsuri. Cu toate acestea, din cauza costurilor generale ale rețelei de distribuție de mari dimensiuni, aceasta va depinde de nivelul taxelor antidumping și de posibilitatea de creștere a prețurilor pentru clienți. Alternativ, acest importator nu ar avea de suferit consecințe negative semnificative ca urmare a încetării activităților cu MII, având în vedere importanța minoră a acestei activități în comparație cu ansamblul activităților sale.
8.2. Utilizatori
(48)
Astfel cum se menționează la considerentul 5 de mai sus, răspunsurile la chestionar prezentate de singurul utilizator care a cooperat au fost verificate în timpul vizitei la fața locului, după instituirea măsurilor provizorii. Acest utilizator se aprovizionează dintr-o varietate de surse, inclusiv din Uniune, India și Thailanda. De asemenea, obișnuia să importe din China, dar și-a schimbat sursa de aprovizionare odată cu impunerea de taxe antidumping.
(49)
Importurile thailandeze reprezintă aproximativ 10 % din achizițiile sale totale de MII, iar societatea a decis să nu importe produse thailandeze de la instituirea măsurilor provizorii. Chiar dacă măsurile nu par să fi afectat în mod semnificativ situația sa economică, această societate își exprimă totuși regretul pentru limitarea surselor sale de aprovizionare și în special pentru faptul că, în prezent, aceasta nu se poate baza întotdeauna pe livrarea pe termen scurt de MII.
(50)
Unele părți interesate au reiterat afirmația deja abordată în regulamentul provizoriu că instituirea măsurilor ar duce la un număr limitat de surse de aprovizionare pe piața Uniunii. Prin urmare, este util să se amintească că, într-adevăr, ancheta a arătat că piața Uniunii este caracterizată de un număr limitat de părți implicate: există un singur producător din India, unul din Thailanda, doi din Uniune și câțiva din China. Scopul măsurilor antidumping este acela de a restabili concurența loială pe piața Uniunii, nu de a împiedica importurile. Acest fapt poate, într-adevăr, să aibă drept rezultat o reducere a nivelului importurilor, în timp ce măsurile compensează caracterul de denaturare a schimburilor comerciale al acestor importuri. Totuși, ca atare, acesta nu este un motiv suficient pentru a pune la îndoială instituirea măsurilor împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping. S-ar putea susține chiar că, pe piața Uniunii, ar trebui să fie garantată concurența loială pentru a asigura existența în continuare a tuturor surselor de aprovizionare pe termen lung.
(51)
Se preconizează că, odată cu un nivel de taxă definitivă, care este mai mic decât cel provizoriu, importurile thailandeze ar putea pătrunde încă pe piața Uniunii, în timp ce ancheta a arătat că există și alte surse de aprovizionare, chiar și în număr limitat.
8.3. Constatare privind interesul Uniunii
(52)
Având în vedere cele menționate anterior și în lipsa oricăror alte observații, se confirmă considerentele 77-110 din regulamentul provizoriu și se concluzionează că, în ansamblu, pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri antidumping definitive la importurile de MII originare din Thailanda.
9. MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE
9.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(53)
În lipsa oricăror observații cu privire la nivelul de eliminare a prejudiciului, se confirmă considerentele 111-114 din regulamentul provizoriu.
9.2. Măsuri definitive
(54)
Cu privire la valoarea taxei necesare pentru eliminarea efectelor practicilor de dumping prejudiciabile, s-a observat că taxa antidumping ar trebui să fie redusă la 6 %, deoarece se presupune că importurile din India nu fac obiectul unui dumping și sunt cu 6 % mai importante decât importurile thailandeze. În acest sens, se observă că scopul taxelor antidumping nu este de a alinia prețurile cu cele din alte surse, ci de a elimina efectele de denaturare ale practicilor de dumping prejudiciabile.
(55)
Având în vedere constatările formulate cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu constatate, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. În acest caz, nivelul taxei ar trebui stabilit, în consecință, la nivelul dumpingului constatat. Acesta a fost calculat la 16,3 %, fiind în mod evident mai scăzut față de cel de la momentul etapei provizorii.
(56)
Pe baza celor de mai sus, nivelul taxei antidumping definitive pentru exportatorul cooperant este de 16,3 %.
10. PERCEPEREA DEFINITIVĂ A TAXEI PROVIZORII
(57)
Având în vedere amploarea marjei de dumping constatate și dat fiind nivelul prejudiciului cauzat industriei din Uniune, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie instituită de regulamentul provizoriu, până la nivelul sumei taxei definitive instituite prin prezentul regulament. Din moment ce taxa definitivă este mai mică decât taxa provizorie, sumele depuse în plus față de nivelul taxei definitive ar trebui restituite,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă privind anumite mecanisme de îndosariere cu inele care se încadrează în prezent la codul NC ex 8305 10 00 (coduri TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 și 8305100036) și care sunt originare din Thailanda. În sensul prezentului regulament, mecanismele de îndosariere cu inele sunt compuse din cel puțin două plăci sau sârme din oțel, pe care sunt fixate cel puțin 4 semi-inele din sârmă de oțel și care sunt prinse laolaltă de o copertă din oțel. Ele se deschid prin tragerea semi-inelelor sau cu ajutorul unui mic dispozitiv declanșator din oțel fixat pe mecanismul de îndosariere cu inele.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabilă produselor descrise la alineatul (1) în raport cu prețul net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, este de 16,3 %.
(3) În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Sumele depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 118/2011 se percep cu titlu definitiv la nivelul taxei definitive instituite în conformitate cu articolul 1 din prezentul regulament. Sumele depuse în plus față de nivelul taxei antidumping definitive se restituie.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 5 august 2011.