РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 478/2010 НА КОМИСИЯТА
от 1 юни 2010 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване
(1)
На 8 септември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известие за започване“), Комисията оповести започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Китайската народна република („КНР“), Република Корея („Корея“) и Тайван (наричани по-долу „засегнатите държави“).
(2)
Процедурата стартира в отговор на подадена на 27 юли 2009 г. от CIRFS - Международен комитет за изкуствена коприна и синтетични влакна (наричан по-долу „жалбоподателят“) - жалба от името на производителите на прежди с висока здравина от полиестери, които съставляват основен дял - в конкретния случай над 60 % - от цялото производство на прежди с висока здравина от полиестери в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, която бе счетена за достатъчна, за да оправдае откриването на разследване.
1.2. Засегнати от процедурата страни
(3)
Комисията официално извести за започването на процедурата подалите жалбата производители от Съюза, другите известни ѝ производители от Съюза, производителите износители, вносителите, потребителите, другите страни, за които е известно, че са засегнати от нея, както и представители на КНР, Корея и Тайван. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване в рамките на определения в известието за започване на процедурата срок.
(4)
Жалбоподателят, други производители от Съюза, производители износители от КНР, Корея и Тайван, вносители и потребители представиха становищата си. Бяха изслушани всички заинтересовани страни, пожелали това и доказали, че са налице особени основания те да бъдат изслушани.
(5)
Поради видимо високия брой производители износители от КНР и Корея и вносители на разглеждания продукт, в известието за откриване на процедурата се предвиждаше да се използва представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да определи доколко е наложително изготвянето на представителна извадка и, ако случаят се окаже такъв, да подбере извадка, всички известни ѝ производители износители от КНР и Корея и вносители в Съюза бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и предоставят, както се посочва в известието за започване на процедурата, основни сведения за дейността си, свързана с разглеждания продукт, в периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г.
(6)
Както е пояснено в съображения 22-27 по-долу, единадесет производители износители от КНР предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Що се отнася до Корея, четирима производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителната извадка.
(7)
Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители износители, Комисията подбра представителна извадка от трима производители износители от КНР или групи свързани дружества с най-голям обем на износ за Съюза. Проведени бяха консултации с всички производители износители, както и с тяхното сдружение и с властите на КНР, като всички изразиха съгласието си с подбора на извадката.
(8)
В случая с Корея само четирима производители износители предоставиха исканата информация във връзка с изготвянето на представителната извадка. Предвид ниския брой производители износители, заявили своето желание да сътрудничат, бе решено, че не е необходимо използването на представителна извадка.
(9)
За да даде възможност на производителите износители от КНР да представят заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), или за индивидуално третиране (ИТ), ако желаят това, Комисията изпрати формуляри за заявления на включените в извадката производители износители от КНР и на производителите износители, поискали такива формуляри с намерението да кандидатстват за индивидуално разглеждане в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент.
(10)
Комисията оповести официално заключенията от процедурата по предоставяне на ТДПИ пред засегнатите производители износители от КНР, властите на КНР и жалбоподателите. Предоставена им бе също така възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване, ако са налице особени основания да бъдат изслушани.
(11)
Двама производители износители, които не бяха включени в извадката, тъй като не отговаряха на критериите, предвидени в член 17, параграф 1 от основния регламент, поискаха определяне на индивидуален дъмпингов марж съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент. Преценено бе обаче, че индивидуалното разследване на засегнатите производители износители би довело до допълнителните посещения на място и специфичен анализ и поради тази причина би било неоправдано обременително и би попречило на своевременното приключване на разследването. Поради това беше направено временно заключение, че искането за индивидуално разследване на споменатите производители износители не може да бъде удовлетворено.
(12)
Комисията изпрати въпросници на всички известни засегнати страни и на всички останали дружества, които заявиха своя интерес в посочения в известието за започване срок, а именно четирима производители в Съюза, десет вносители и 68 потребители.
(13)
Получени бяха отговори от производителите в Съюза, подали жалбата, и от още един производител в Съюза, който оказа съдействие на настоящото разследване, двама несвързани вносители и 33 потребители.
(14)
Комисията проучи и провери цялата информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
Производители в Съюза:
-
Brilen SA, Barbastro, Испания,
-
Performance Fibers, Bascharage, Люксембург и свързаните с него дружества Performance Fibers Longlaville, Longwy, Франция; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Германия; Performance Fibers, Bobingen, Германия; Performance Fibers, Guben, Германия,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Германия,
-
Sioen, Mouscron, Белгия.
Вносители в Съюза:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Германия.
Потребители в Съюза:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Румъния,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Германия,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Франция,
-
Mitas AS, Prague, Чешка република.
Производители износители от КНР:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Производители износители от Корея:
-
Hyosung Corporation, Seoul,
-
Kolon Industries Inc, Seoul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Seoul.
Производители износители от Тайван:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Свързани вносители в Съюза:
-
Hyosung Luxembourg SA, Люксембург.
Производители в държавата аналог:
-
Performance Fibers, Inc. и Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, САЩ.
1.3. Разследван период
(15)
Разследването за дъмпинг и вреда обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, свързани с оценката на вредата, обхвана периода от януари 2005 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(16)
Разглежданият продукт са прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, с произход от КНР, Корея и Тайван (наричани по-долу „разглежданият продукт“ или „ПВЗ“), понастоящем класирани в код по КН 5402 20 00.
(17)
Разглежданият продукт се отличава с нестандартни свойства и се използва за различни приложения, като например подсилване на гуми, широка гама от изделия, конвейерни ленти, въжета, предпазни колани, платна и геосинтетични продукти.
(18)
В хода на разследването някои страни заявиха, че преждите, използвани за производството на гуми - т.нар. влакна с висок коефициент на ниско свиване („High Modulus Low Shrinkage“ или „HMLS“) - следва да се изключат от обхвата на разследването. Те твърдяха, че HMLS притежават различни характеристики и приложения в сравнение с други ПВЗ.
(19)
Разследването обаче показа, че, въпреки че преждите HMLS притежават някои отличителни характеристики в сравнение с други ПВЗ (например, еластичност, свиваемост, якост на опън и износоустойчивост), всички видове от разглеждания продукт имат едни и същи базисни физични и химични характеристики. Поради това те се разглеждат като един и същ продукт.
2.2. Сходен продукт
(20)
По отношение на продукта, изнасян от КНР, Корея и Тайван за Съюза, и продукта, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Корея и Тайван, а също и в КНР от китайския производител износител, комуто е предоставено ТДПИ, както и по отношение на продукта, произвеждан и продаван в Съюза от производителите в Съюза, бе установено, че притежават едни и същи базисни физични и технически характеристики, а също и еднакви употреби. Поради това те условно се считат за подобни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ИЗГОТВЯНЕ НА ПРЕДСТАВИТЕЛНА ИЗВАДКА
3.1. Представителна извадка на вносители
(21)
С оглед на големия брой идентифицирани въз основа на жалбата вносители, в известието за започване беше предвидено да се подбере представителна извадка за вносителите в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент. След проучване на представената информация обаче и предвид малкия брой вносители, изразили готовност да съдействат, беше решено, че не е необходимо да бъде изготвена такава представителна извадка.
3.2. Представителна извадка на производители износители от КНР
(22)
С оглед на големия брой производители износители от КНР, в известието за започване на процедура за определяне на дъмпинга беше предвидено да се подбере представителна извадка в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент.
(23)
С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако това е така - да подбере такава, от всички производители износители от КНР беше поискано да заявят своя интерес в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за износа и продажбите си на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството на разглеждания продукт, и за имената и дейностите на всички свързани дружества, участващи в производството и/или продажбата на разглеждания продукт.
(24)
С оглед подбора на представителната извадка бяха направени консултации и с властите на КНР и с организацията на производителите, а именно Китайската търговска камера за внос и износ на текстилни изделия.
3.2.1. Предварителен подбор на оказващи съдействие производители износители
(25)
Общо единадесет производители износители, включително групи от свързани дружества в КНР, се отзоваха и предоставиха изисканата информация в рамките на срока, определен в известието за започване. Всички те докладваха за внос на разглеждания продукт в Съюза по време на РП и изразиха желание да участват в представителната извадка. В резултат, тези единадесет производители износители бяха разглеждани като съдействащи на настоящото разследване („оказващи съдействие производители износители“).
(26)
Производителите износители, които не заявиха своя интерес в рамките на гореупоменатия срок или не представиха изисканата информация навреме, бяха счетени за неоказали съдействие на разследването. Сравнението между данните за вноса, с които разполага Евростат, и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП, докладван от посочените в съображение 25 дружества, сочи, че съдействието от страна на китайските производители износители е било на много високо ниво, както е посочено в съображение 73 по-долу.
3.2.2. Подбор на представителната извадка на оказващи съдействие производители износители от КНР
(27)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на ПВЗ за Съюза, чието разследване беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състои от три дружества или групи от свързани дружества, представляващи повече от 65 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и бе получено съгласието на всички засегнати производители износители, а също и на тяхната асоциация и властите в КНР, във връзка с подбора на извадката.
3.3. Индивидуално разследване
(28)
Двама производители износители, които не бяха включени в извадката, тъй като не отговаряха на критериите, предвидени в член 17, параграф 1 от основния регламент, поискаха определяне на индивидуален дъмпингов марж съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
(29)
Както е посочено в съображение 27 по-горе, извадката беше ограничена до разумен брой дружества, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Дружествата, проучени в рамките на разследването за дъмпинг по отношение на засегнатите държави, са изброени в съображение 14 по-горе. С оглед на предвидените да бъдат извършени поредица от посещения за проверка в тези дружества, която в случая с КНР включваше проверка на заявленията за предоставяне на статут за ТДПИ и на отговорите на антидъмпинговия въпросник, беше преценено, че индивидуалните разследвания биха обременили прекомерно разследването и биха попречили на своевременното му приключване.
(30)
Поради това бе направено временно заключение, че двете искания за индивидуално разследване не могат да бъдат удовлетворени.
4. ДЪМПИНГ
4.1. Обща методология
(31)
Изложената по-долу обща методология бе приложена спрямо всички производители износители от Корея, Тайван, производителя износител от КНР, ползващ се с ТДПИ и, като бе взето под внимание понятието държава аналог, също и спрямо другите двама включени в извадката производители износители от КНР, които не се ползват с ТДПИ. Поради това представените констатации относно дъмпинга по отношение на всяка от държавите, засегнати от настоящото разследване, описват само онова, което е специфично за всяка държава износител.
4.1.1. Нормална стойност
(32)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали са били представителни продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти от всеки отделен производител износител, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на или по-голям от 5 % от общия обем на съответните експортни продажби за Съюза.
(33)
Комисията впоследствие определи онези видове продукти, продавани на вътрешния пазар от дружествата, имащи като цяло представителни продажби, които са идентични или пряко сравними с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(34)
За всеки вид продукт, продаван от засегнатите производители износители на вътрешния пазар, за който беше констатирано, че е пряко сравним с вида, продаван за износ за Съюза, се определяше дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид продукт бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид продукт, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти по време на РП, представляваше 5 % или повече от общия обем на сравнимия вид продукт, продаван за износ за Съюза.
(35)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от отделните дружества, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне за всеки вид продукт на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти.
(36)
Когато обемът на продажбите на даден вид продукт, продаван на нетна продажна цена, която е равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше повече от 80 % от общия обем на продажбите от този вид и когато среднопретеглената продажна цена беше равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид продукт поотделно бе изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар от въпросния вид.
(37)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид продукт представляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид продукт или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби от въпросния вид.
(38)
Когато всички видове от продукта са били продавани на загуба, бе счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(39)
По отношение на продажбите на видове продукти, осъществявани не при обичайни търговски условия, а също и по отношение на видовете продукти, непродавани в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(40)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административни (ТОА) разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от всеки от засегнатите оказали съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, в рамките на обичайната търговска дейност, по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. Където беше необходимо, обявените производствени разходи и ТОА разходи бяха коригирани, преди да бъдат използвани при теста за обичайни търговски условия и при конструиране на нормалната стойност.
4.1.2. Експортна цена
(41)
Във всички случаи, при които разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени.
(42)
В случаите, в които продажбите са били извършвани с посредничеството на свързан вносител, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесените продукти са били препродадени за първи път на независими клиенти. В тези случаи бяха извършени корекции по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, в т.ч. мита и такси, а също и приемлив марж, съответстващ на ТОА разходите и на печалбата. Използвани бяха собствените ТОА разходи на свързания вносител и бе определен приемлив марж на печалбата въз основа на този, който според данните от разследването е бил достигнат от независимия вносител на разглеждания продукт.
4.1.3. Сравнение
(43)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(44)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цената и нейната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени подходящи корекции във всички случаи, в които те бяха счетени за разумни, точни и подкрепени от проверени факти.
4.1.4. Дъмпингов марж
(45)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент бе установен дъмпинговият марж за всеки оказал съдействие производител износител на базата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
4.2. КНР
4.2.1. Оценка на заявлението за ТДПИ
(46)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, при антидъмпингови разследвания по отношение на внос с произход от КНР, нормалната стойност се определя съгласно параграфи 1-6 от посочения член за производители износители, за които е установено, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(47)
Тези критерии са накратко обобщени по-долу, единствено с цел улеснение на справките:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се извършват в съответствие с пазарните условия и без значителна намеса на държавата; разходите за основните вложени материали по същество отразяват пазарните стойности;
2.
фирмите разполагат с един-единствен пакет от счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с Международните счетоводни стандарти („МСС“) и се прилага във всички случаи;
3.
на пазара няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законовата уредба за фалита и собствеността гарантират правна сигурност и стабилност;
5.
обмяната на валута се извършва по пазарен курс.
(48)
Всички включени в представителната извадка дружества поискаха ТДПИ и попълниха формуляра за заявление ТДПИ в указания срок. Комисията анализира и провери информацията, предоставена във формулярите за заявление и преценената като необходима допълнителна информация в помещенията на въпросните дружества.
(49)
В резултат на проверката бе установено, че двама включени в извадката производители износители от КНР не отговарят на изискванията на критериите, предвидени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент за предоставяне на ТДПИ.
(50)
По-специално един включен в извадката производител износител не отговаряше на изискванията на критерии 1-3. На първо място, той не можа да докаже, че решенията му са били вземани в отговор на сигнали от пазара и без съществена намеса от страна на държавата, тъй като се оказа, че са били прилагани ограничения по отношение на неговата търговска дейност, като например ограничението за продаване на определен обем от разглеждания продукт на вътрешния пазар. На второ място, той не доказа, че счетоводната му документация е била подложена на одит в съответствие с международните счетоводни стандарти (МСС). Разследването очерта определен брой несъответствия и недостатъци в счетоводството на заявителя и извади наяве някои нарушения на принципите на МСС. И на последно място, установени бяха деформации, пренесени от предходната система на непазарна икономика, под формата на неправилна оценка на правото на използване на земи.
(51)
Другият включен в извадката производител износител не можа да докаже, че отговаря на критерии 1 и 3. Той не можа да докаже, че решенията му са били вземани в отговор на сигнали от пазара и без съществена намеса от страна на държавата, тъй като се оказа, че са били прилагани ограничения по отношение на неговата търговска дейност, сходни с посочените в съображение 50 по-горе, и че, въпреки съществуването на сертифициране от страна на държавата, не е била внесена част от неговия капитал. Бяха установени и деформации, пренесени от предходната система на непазарна икономика, под формата на неправилна оценка на правото на използване на земи.
(52)
Един включен в извадката производител износител доказа, че отговаря на всички критерии по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент и можа да се сдобие със статут, позволяващ ТДПИ.
4.2.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(53)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, по целесъобразност се въвежда мито, приложимо в национален мащаб, освен в случаите, при които дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички условия, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент, за да се ползват с индивидуално третиране.
(54)
Тези критерии са накратко обобщени по-долу единствено с цел улеснение на справките:
1.
при изцяло или частично контролирани от чуждестранни лица предприятия или при съвместни предприятия износителите имат право да репатрират капитала и печалбите;
2.
експортните цени и количества и условията и параметрите на продажба се определят свободно;
3.
повечето от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в Съвета на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, или са малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството при все това е достатъчно независимо от държавна намеса;
4.
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
5.
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако за отделни износители се определят различни митнически ставки.
(55)
Включените в извадката производители износители, които не отговаряха на критериите за ТДПИ, бяха подали и заявление за ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ.
(56)
Въз основа на наличната информация беше направена временна преценка, че следните двама включени в извадката производители износители от КНР отговарят на всички изисквания за ИТ, изложени в член 9, параграф 5 от основния регламент:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Държава аналог
(57)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент при икономики в преход нормалната стойност за производители износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябва да се определи въз основа на цената или на конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(58)
В известието за започване на процедурата Съединените американски щати (САЩ) бяха предложени като подходяща държава аналог с оглед определяне на нормалната стойност за КНР. Комисията покани всички заинтересовани страни да изразят мнение по това предложение.
(59)
Голям брой страни възразиха срещу това предложение и предложиха да бъдат използвани за тази цел Тайван или Корея, тъй като считаха, че тези държави са по-подходящи. Съответните доводи, изтъкнати в подкрепа на това предложение, бяха, както следва:
а)
производственият процес и разходи в САЩ съществено се различават от тези в КНР, тъй като използваният в САЩ машинен парк е физически и морално остарял, докато оборудването, използвано от по-голямата част от китайските производители, е модерно и се основава на най-новите технологии. Повечето китайски, тайвански и корейски производители износители използват новата едностъпкова технология на производство, която ги прави по-ефективни в сравнение с техните колеги от САЩ;
б)
обстоятелството, че по отношение на тайванските и корейските износители се твърди, че са прилагали дъмпинг, не е от значение при избора на подходяща държава аналог;
в)
жалбоподателите имат свързани дружества в САЩ и не би било целесъобразно нормалната стойност да бъде изчислена въз основа на информацията, предоставена от тези свързани дружества;
г)
условията на конкуренция в САЩ се различават от преобладаващите в КНР. Пазарът в САЩ на практика е монополизиран от един производител, докато Тайван и Корея имат по-голям брой местни производители, какъвто е случаят и в КНР.
(60)
Комисията проучи горните коментари и прецени, че те като цяло са меродавни при избора на държава аналог. След това тя проучи въпроса дали Тайван или Корея са подходящи, за да бъдат евентуално избрани за трета държава с пазарна икономика с цел определяне на нормалната стойност за КНР.
(61)
Разследването показа по-специално, че Тайван е с по-голяма степен на сравнимост на крайните продукти с КНР. Отбелязано бе, че производителите износители от Тайван имат свое присъствие и в КНР чрез свързани производители и че по същество те развиват дейност и в двете държави при сходни условия.
(62)
На тази основа бе счетено за по-подходящо да се използва Тайван като държава аналог при определяне на нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
(63)
След избора на Тайван за държава аналог нормалната стойност бе изчислена въз основа на данните, проверени в помещенията на тайванските производители износители, оказали пълно съдействие на разследването. Нормалната стойност се основаваше на цената, платена или подлежаща на плащане при осъществени продажби на вътрешния пазар в Тайван за сравними видове от продукта, ако бъде преценено, че същите са били извършени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Такъв беше случаят при някои от изнесените видове от продукта.
4.2.4. Нормална стойност
4.2.4.1. Включен в извадката производител износител, на когото е предоставено ТДПИ
(64)
Установено бе, че по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар на включения в извадката производител износител, на когото е предоставено ТДПИ, са осъществени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Нормалната стойност за тези видове от продукта се основаваше на действително платените или подлежащи на плащане по време на разследвания период цени от независими клиенти на вътрешния пазар в КНР, в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент.
(65)
По отношение на продажбите на видовете от продукта, осъществени не при обичайните търговски условия, а също и по отношение на видовете от продукта, които не са били продадени в представителни количества на вътрешния пазар, се наложи нормалната стойност да бъде конструирана, както е посочено в съображение 40 по-горе.
4.2.4.2. Включени в извадката производители износители, на които не е предоставено ТДПИ
(66)
Както се посочва в съображения 57-63 по-горе, нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябваше да бъде определена въз основа на цената или конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика, в конкретния случай - Тайван.
(67)
По отношение на другите видове от изнесения продукт, които не са били продадени при обичайни търговски условия в Тайван или не са били продадени в представителни количества от тайванските производители на техния вътрешен пазар, се наложи да бъде конструирана нормалната стойност. Нормалната стойност бе конструирана според посоченото в съображение 40 по-горе.
4.2.5. Експортна цена
(68)
Всички продажби на разглеждания продукт, осъществени от тримата включени в извадката производители износители на пазара на Съюза, бяха направени непосредствено на независими клиенти в Съюза. Поради това експортната цена беше установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно - на основата на действително платените или подлежащи на плащане цени.
4.2.6. Сравнение
(69)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа за всички разследвани производители износители, където е приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, океанското навло и застрахователните разходи, разходите за обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити и комисиони, отстъпките, рабатите и непрякото облагане.
4.2.7. Дъмпингови маржове
4.2.7.1. За включените в извадката производители износители
(70)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност на всеки вид от продукта бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт, както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(71)
На тази основа временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2. За другите оказали съдействие производители износители
(72)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж бе установен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, като не бе взет под внимание маржът на производителя износител с нулев дъмпингов марж. На това основание дъмпинговият марж, изчислен за оказващите съдействие дружества, които не са включени в представителната извадка, бе временно определен на 8,9 %.
(73)
По отношение на всички други износители от КНР Комисията първо определи нивото на съдействие. Направена бе съпоставка между общите количества на износа на всички оказващи съдействие производители износители, посочени в отговорите на формулярите за подбор на извадката, и общото количество на внесените продукти от КНР според статистиката на Евростат за вноса. Установеният процент на сътрудничество бе 100 %. На тази основа нивото на сътрудничество бе оценено като високо и съответно бе счетено за целесъобразно дъмпинговият марж за неоказващите съдействие производители износители да се установи на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за включените в извадката производители износители.
(74)
На тази основа нивото на дъмпинга в национален мащаб бе временно определено на 9,3 %.
4.3. Корея
4.3.1. Нормална стойност
(75)
Установено бе, че по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар на продадените за износ в Съюза видове от продукта и от четирите разследвани дружества са били осъществени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Нормалната стойност за тези видове от продукта се основаваше на действително платените или подлежащи на плащане по време на разследвания период от независими клиенти на вътрешния пазар в Корея цени, в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент.
(76)
За продажбите на видовете от продукта, осъществени не при обичайни търговски условия, а също и за видовете от продукта, непродавани в представителни количества на вътрешния пазар, се наложи нормалната стойност да бъде конструирана. И четирите разследвани дружества имаха продажби на вътрешния пазар на някои видове от продукта, които не са били направени в представителни количества или при обичайни търговски условия. Нормалната стойност бе конструирана по начина, указан в съображение 40 по-горе.
4.3.2. Експортна цена
(77)
Част от продажбите за износ на един производител износител са били направени непосредствено на свързан вносител в Съюза. Поради това експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цените, на които продуктите са били препродадени за първи път на независим купувач и в съответствие с описаната в съображение 42 по-горе методология.
(78)
Останалият износ на разглеждания продукт от споменатия производител износител и всички продажби за износ на другите трима производители износители са били извършени непосредствено на независими клиенти в Съюза. За тези продажби експортната цена беше установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, на основата на действително платените или подлежащи на плащане цени.
4.3.3. Сравнение
(79)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха направени надлежни отстъпки под формата на корекции за разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа за всички разследвани производители износители, където е приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, океанското навло и застрахователните разходи, разходите за обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити и комисионите.
(80)
И четирите разследвани дружества поискаха корекция във връзка с възстановяването на митото в съответствие с член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент с аргумента, че вносните такси според тях са били дължими за сходния продукт, предназначен за потребление в държавата износител, но са били възстановени или не са били платени, когато продуктът е бил продаван за износ за Съюза.
(81)
Това искане бе счетено за неоснователно, тъй като и четирите дружества не бяха в състояние да докажат, че възстановените на дружествата вносни такси са били свързани с износа на разглеждания продукт за Съюза.
4.3.4. Дъмпингови маржове
(82)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, за всяко дружество определената за всеки вид от продукта среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на всеки съответен вид от продукта.
(83)
На тази основа бе установено, че дъмпинговите маржове, изразени като процент от цената CIF на вноса на границата на Общността, преди облагане с мито, на всички засегнати производители износители от Корея, са под прага de minimis от 2 % по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент.
(84)
Следва да се отбележи, че четиримата корейски производители износители представляват целият износ с произход от посочената държава според данните на Евростат за вноса. По тази причина временно бе направено заключението, че приемането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса с произход от Корея не е обосновано.
(85)
Ако тези констатации бъдат потвърдени от по-нататъшния ход на разследването, процедурата по отношение на Корея ще трябва да бъде прекратена.
4.4. Тайван
4.4.1. Нормална стойност
(86)
За по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар на видовете от продукта, продадени за износ за Съюза от двете разследвани дружества, бе установено, че са осъществени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Нормалната стойност за тези видове от продукта се основаваше на действително платените или подлежащи на плащане по време на разследвания период от независими клиенти на вътрешния пазар в Тайван цени, в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент.
(87)
За продажбите на видовете от продукта, осъществени не в обичайни търговски условия, а също и за видовете от продукта, непродадени в представителни количества на вътрешния пазар, се наложи нормалната стойност да бъде конструирана. И двете разследвани дружества имаха продажби на вътрешния пазар на някои видове от продукта, които не са били направени в представителни количества или при обичайни търговски условия. В тези случаи нормалната стойност бе конструирана в съответствие със съображение 40 по-горе.
4.4.2. Експортна цена
(88)
Всички продажби на разглеждания продукт, осъществени от двамата оказващи съдействие производители износители на пазара на Съюза, бяха извършени непосредствено на независими клиенти в Съюза. Поради това експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно - на основата на действително платените или подлежащи на плащане цени.
4.4.3. Сравнение
(89)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха направени надлежни отстъпки под формата на корекции за разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната сравнимост в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Въз основа на това за всички разследвани производители износители, където е приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, океанското навло и застрахователните разходи, разходите за обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити, комисионите, отстъпките и рабатите.
4.4.4. Дъмпингови маржове
(90)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, за всяко дружество определената за всеки вид от продукта среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на всеки съответен вид от продукта.
(91)
На тази основа дъмпинговите маржове, изразени като процент от цената CIF на вноса на границата на Съюза, преди облагането с мито, бяха следните:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
de minimis.
(92)
По отношение на вноса с произход от Тайван следва да се отбележи, че двамата оказващи съдействие производители износители представляваха всичкият износ с произход от посочената държава според данните на Евростат за вноса. По отношение на Тайван бе установен дъмпингов марж в национален мащаб. Установено бе, че този дъмпингов марж в национален мащаб е под прага de minimis от 2 %, предвиден в член 9, параграф 3 от основния регламент. На тази основа временно бе направено заключението, че налагането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса с произход от Тайван не е обосновано.
(93)
Ако тези констатации бъдат потвърдени от по-нататъшния ход на разследването, процедурата по отношение на Тайван ще трябва да бъде прекратена.
5. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
5.1. Продукция на Съюза
(94)
Цялата налична информация относно производителите на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди и след започването на разследването, беше използвана за установяване на общата продукция на Съюза.
(95)
Въз основа на тази информация общата продукция на Съюза бе оценена на около 121 000 t по време на РП. Това количество включва продукцията на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес в рамките на процедурата, и продукцията по разчетни данни на производителите, които останаха неутрални по време на процедурата („неутрални производители“). При липсата на друга информация, при определянето на общата продукция и потребление на Съюза бяха използвани посочените в жалбата данни, отнасящи се до неутралните производители. Неутралните производители съставляваха около 22 % от общата продукция на Съюза по време на РП. Нито един известен производител в Съюза не остана неутрален, нито възрази срещу започването на разследването.
(96)
Обемът на произведената продукция от производителите на Съюза, които подкрепиха жалбата, възлизаше на 94 000 t през РП, което представлява около 78 % от разчетните данни за общата продукция на Съюза.
5.2. Дефиниране на промишлеността на Съюза
(97)
Както бе споменато в съображение 96 по-горе, разследването показа, че производителите в Съюза, които подкрепиха жалбата и изразиха съгласие да окажат съдействие при разследването, представляват около 78 % от общата продукция на Съюза през РП. Поради това се счита, че тези производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
6. ВРЕДА
6.1. Потребление на Съюза
(98)
Потреблението бе определено въз основа на общия обем на вноса по данни на Евростат и общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на промишлеността на Съюза, в т.ч. разчетните данни за продажбите на неутралните производители.
(99)
Както бе споменато в съображение 95 по-горе, при липсата на всякаква друга информация за продукцията и продажбите на ПВЗ на неутралните производители по време на разглеждания период, в замяна бяха използвани съдържащите се в жалбата данни, касаещи тези производители.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Тонове
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Индекс
100
106
120
109
93
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(100)
Като цяло, потреблението в Съюза е намаляло със 7 % по време на разглеждания период. Установено бе, че потреблението първо е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., след което е спаднало с 22 % между 2007 г. и РП. Спадът в потреблението през 2008 г. и РП бе вследствие по-слабото търсене, по-специално през втората половина на 2008 г., дължащо се на икономическата криза.
6.2. Внос в Съюза от засегнатите държави
6.2.1. Кумулативна оценка на ефекта от вноса от засегнатите държави
(101)
Комисията проучи въпроса дали вносът на ПВЗ с произход от КНР, Корея и Тайван следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(102)
Що се отнася до вноса от Тайван и Корея, както бе споменато по-горе, временно бе направено заключението, че нито тайванският, нито корейският внос са били осъществявани на дъмпингови цени по време на РП.
(103)
Поради това временно бе направено заключението, че въздействието на вноса от Корея и Тайван не следва да се кумулира с дъмпинговия внос от КНР.
6.2.2. Дъмпингов внос от КНР
(104)
Трябва да се отбележи, че за един включен в извадката производител износител от КНР не се установи да извършва дъмпинг със своите продукти на пазара на Съюза. Съответно неговият износ следва да бъде изключен от анализа, отнасящ се до развитието на дъмпинговия внос от КНР на пазара на Съюза.
(105)
Но с цел избягване на възможността за разкриване на чувствителна бизнес информация, отнасяща се до този производител, беше преценено, че е уместно, по съображения за поверителност, от представените по-долу публично достъпни данни, като данните на Евростат, да не се изключат данните на износителя, за който не е установено да извършва дъмпинг на пазара на Съюза.
(106)
Поради това първата таблица по-долу съдържа данни за целия внос на ПВЗ с произход от КНР, докато втората таблица съдържа индексирани данни за дъмпинговия внос на пазара на Съюза през разглеждания период.
Таблица 2a
Общ обем на вноса от КНР
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем (в тонове)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Индекс
100
147
261
317
301
Пазарен дял
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Индекс
100
139
217
291
323
Цени (EUR/t)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Индекс
100
87
81
84
83
Източник: Евростат.
(107)
Общият обем на вноса от КНР през разглеждания период рязко се утрои, докато в същото време средните цени на вноса отбелязаха спад от 17 %. В резултат на това пазарният му дял значително нарасна от 7,3 % през 2005 г. на 23,6 % през РП. Разследването показа, че дори в интервала между 2007 г. и РП, когато потреблението е намаляло с 22 %, обемът на вноса от КНР е нараснал с 15 %, което е довело до увеличение от 7,7 процентни пункта на неговия пазарен дял.
6.2.2.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос
Таблица 2б
Дъмпингов внос от КНР
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Внос (в тонове)
Индекс
100
240
582
728
714
Пазарен дял
Индекс
100
227
485
667
768
Цени (EUR/t)
Индекс
100
67
61
63
61
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(108)
Обемът на дъмпинговия внос от КНР рязко е нараснал през разглеждания период, което е довело до повече от седемкратно увеличение на пазарния му дял. Освен това разследването показа, че въпреки спада в потреблението в интервала между 2007 г. и РП, пазарният дял на дъмпинговия внос е отбелязал значителен ръст по време на РП.
(109)
Средните цени на дъмпинговия внос от КНР са отбелязали спад с 39 % през разглеждания период, подбивайки цените на промишлеността на Съюза по време на РП, както е пояснено по-долу в съображение 112.
6.2.2.2. Подбиване на цените
(110)
За целите на анализа на подбиването на цените бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на промишлеността на Съюза по видове продукти за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от КНР за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите митни сборове и разходите, последващи вноса.
(111)
Съдействието от страна на китайските износители бе на високо ниво и обхвана 69 % от общия обем на износа от КНР за Съюза по време на РП. Предвид обстоятелството, че за един китайски производител износител бе установено, че не е извършвал дъмпинг със своите продукти на пазара на Съюза, неговият внос не бе взет под внимание за целите на анализа на подбиването на цените.
(112)
Сравнението показа, че по време на РП разглежданият дъмпингов продукт с произход от КНР, продаден в Съюза, е подбил цените на промишлеността на Съюза с 24,2 %.
6.3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
6.3.1. Предварителни бележки
(113)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проучването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза съдържаше преглед на всички икономически показатели с цел оценка на състоянието на промишлеността на Съюза от 2005 г. до края на РП.
6.3.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 3
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Производство (в тонове)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Индекс
100
100
99
86
64
Капацитет (в тонове)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Индекс
100
100
100
97
90
Използване на капацитета
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Индекс
100
100
100
88
72
Източник: Отговори на въпросника.
(114)
Както е показано на горната таблица, производственият обем, реализиран от промишлеността на Съюза, е отбелязал спад с 36 % през разглеждания период. Следва да се отбележи, че въпреки отбелязания ръст от 20 % в потреблението на Съюза в периода 2005-2007 г., производството на промишлеността на Съюза е останало стабилно през посочения период, докато в интервала между 2007 г. и РП то е спаднало значително, успоредно със спада в потреблението на Съюза.
(115)
Промишлеността на Съюза е свила производствения си капацитет до около 144 000 тона по време на РП. Независимо от това, предвид стагнацията в продажбите и намаляващите производствени обеми, използването на наличния капацитет е намаляло от 91 % през 2005 г. на 65 % през РП. Най-голям спад е бил отбелязан в интервала между 2007 г. и РП.
6.3.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(116)
Посочените в таблицата по-долу данни за продажбите се отнасят до продадения обем на първия независим клиент на пазара на Съюза.
Таблица 4
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Индекс
100
101
104
88
71
Пазарен дял
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Индекс
100
95
87
81
77
Източник: Отговори на въпросника.
(117)
Докато потреблението на Съюза е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., обемът на продажбите на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза на независими клиенти на пазара на Съюза се е увеличил само с 4 %. Това означава, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от увеличеното потребление през посочения период. Нещо повече, през остатъка от разглеждания период, докато потреблението на Съюза е спаднало с 22 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е спаднал още повече, а именно с 31 %. Съответно обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е отбелязал продължителен и значителен спад, а загубата на пазарен дял е възлязла на 11,9 процентни пункта през разглеждания период.
6.3.4. Средни цени за единица продукция на промишлеността на Съюза
(118)
Средните продажни цени франко завода на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза са спаднали с 9 % през разглеждания период. Най-голям спад е бил регистриран в интервала между 2007 г. и РП, което съвпада с внезапния ръст на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР. Като последица от това, въпреки ръста на цените на суровините, промишлеността на Съюза се е наложило да намали своите продажни цени, по-специално по време на РП.
Таблица 5
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Средна цена (EUR/t)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Индекс
100
100
99
97
91
Източник: Отговори на въпросника.
(119)
В действителност бе установено, че средните производствени разходи на промишлеността на Съюза са нараснали с 6 % между 2005 г. и РП главно поради увеличение на цената на РЕТ мленките, които са основната суровина, използвана при производството на ПВЗ. Средната цена на PET мленките се е увеличила с 12 % в периода 2005-2008 г., след което е намаляла до ниво, равняващо се на преобладавалото през 2005 г. По време на същия период обаче промишлеността на Съюза е била принудена да задържи продажните си цени на ниски нива, за да бъде конкурентоспособна на дъмпинговия внос на ниски цени. Съответно продажните цени на промишлеността на Съюза са били значително под техните производствени разходи по време на РП.
6.3.5. Складови наличности
(120)
Складовите наличности са съставлявали около 15 % от производствения обем през РП. През разглеждания период промишлеността на Съюза е намалила с 9 % нивото на складовите си наличности, особено в интервала между 2007 г. и РП. Това намаление на складовите наличности обаче следва да се разглежда в светлината на по-ниското ниво на стопанска активност след свиването на промишлеността на Съюза.
Таблица 6
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Складови наличности (в тонове)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Индекс
100
112
116
112
91
Източник: Отговори на въпросника.
6.3.6. Заетост, заплати и производителност
Таблица 7
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Индекс на заетостта - пълно работно време (ПРВ)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Индекс
100
99
96
87
77
Разходи за труд (EUR/при пълно работно време)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Индекс
100
102
102
118
106
Производителност (тона) при пълно работно време)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Индекс
100
101
102
99
84
Източник: Отговори на въпросника.
(121)
Поради свиващата се стопанска дейност на промишлеността на Съюза, числеността на работниците бе съществено намалена с 23 % през разглеждания период. Намалението на производителността следва да се разглежда в светлината на общото свиване на стопанската дейност, при което намалението на числеността на работниците следва спада в производството едва с известно забавяне. Що се отнася до разходите за труд, те се увеличават слабо с 6 % през разглеждания период.
6.3.7. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали
Таблица 8
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Рентабилност
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Индекс
100
-22
-37
- 378
- 438
Паричен поток в хиляди евро
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Индекс
100
-9
5
- 120
- 141
Инвестиции в хиляди евро
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Индекс
100
49
123
19
11
Възвръщаемост на инвестициите
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Индекс
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Източник: Отговори на въпросника.
(122)
Рентабилността на промишлеността на Съюза беше установена чрез изразяване на чистата печалба, преди облагането с данъци, от продажбите на сходния продукт като процент от оборота на тези продажби. През разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза е отбелязала рязко намаление от печалба в размер на 3 % през 2005 до загуба в размер на 13,3 % през РП. Въпреки обстоятелството, че потреблението на Съюза е отбелязало възходяща тенденция в периода 2005-2007 г., промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от това благоприятно развитие поради дъмпинговия внос на ниски цени от страна на КНР.
(123)
Динамиката на паричния поток, отразяващ способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си, в голяма степен съответства на динамиката на рентабилността. Вследствие на това паричният поток бележи съществено намаление през разглеждания период. Същият коментар може да се направи и по отношение на възвръщаемостта на инвестициите, където се наблюдава същото неблагоприятно развитие, в съгласие с неблагоприятните резултати, постигнати от промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(124)
При тези условия способността на промишлеността на Съюза да инвестира е станала ограничена, тъй като паричният поток значително се е влошил през разглеждания период. Като последица от това инвестициите са отбелязали спад с 89 % през разглеждания период.
6.3.8. Ръст
(125)
Докато потреблението на Съюза е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., промишлеността на Съюза е успяла да увеличи обема на продажбите си на пазара на Съюза само с 4 %, като по този начин не му е дала възможност да се възползва от разширяването на потреблението в Съюза. Когато разглеждаме развитието през разглеждания период, спадът от 29 % в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е много по-ярко изразен в сравнение с наблюдаваното намаление от 7 % в потреблението на Съюза. Вследствие на това пазарният дял на промишлеността на Съюза също е намалял съществено с 12 процентни пункта през същия период.
6.3.9. Размер на действителния дъмпингов марж
(126)
Дъмпинговите маржове за КНР, определени по-горе в раздела за дъмпинга, надвишават нивата de minimis. Предвид обема и цените на дъмпинговия внос, влиянието на действителните дъмпингови маржове не може да се смята за пренебрежимо малко.
6.4. Заключение относно вредата
(127)
Разследването показа, че повечето от показателите за вреда, като производството (- 36 %), използването на капацитета (- 28 %), обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на Съюза (- 29 %), пазарният дял (- 12 процентни пункта) и производителността (- 16 %), са се влошили през разглеждания период. Освен това сериозно са били засегнати показатели за вредата, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричният поток (- 241 %), и рентабилността (- 16,3 процентни пункта). Това означава, че е била подронена и способността на промишлеността на Съюза да привлича капитали, по-специално по време на РП.
(128)
Установено бе, че основните загуби са настъпили в интервала между 2008 г. и РП, когато, въпреки същественото понижение на потреблението на Съюза, дъмпинговият внос от КНР се е задържал в големи обеми на пазара на Съюза, подбивайки цените на промишлеността на Съюза с над 24 % през РП.
(129)
Разследването показа и че производствените разходи на промишлеността на Съюза са достигнали най-високото си ниво през 2008 г., основно поради рязкото увеличение на цените на основната суровина. По време на РП промишлеността на Съюза е успяла да задържи на същото ниво и да контролира производствените си разходи благодарение на усилията за рационализирането им и на намалението на цените на PET, което бе наблюдавано основно през втората половина на РП. При все това, предвид същественото подбиване на цените, практикувано от китайските износители по време на РП, промишлеността на Съюза не бе в състояние да увеличи продажните си цени до ниво, което би покрило нейните разходи. Това доведе до значително влошаване на финансовото ѝ състояние по време на РП.
(130)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
7. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
7.1. Въведение
(131)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проверено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която позволява тя да бъде класифицирана като съществена. Проучени бяха и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че възможната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
7.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(132)
Разследването показа, че дъмпинговият внос от КНР рязко е нараснал през разглеждания период, с което се е увеличил неговият пазарен дял на пазара на Съюза повече от седемкратно между 2005 г. и РП. Установено бе също така, че в интервала между 2008 г. и РП, докато потреблението на Съюза е намаляло с около 15 %, обемът на дъмпинговия внос от КНР се е задържал на високо ниво и дори е увеличил пазарния си дял с 15 %.
(133)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е отбелязала значителен спад от 29 % в обема на своите продажби и вследствие на това пазарният ѝ дял е спаднал от 51,1 % на 39,2 %, с почти 12 процентни пункта. В интервала между 2008 г. и РП пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал с два процентни пункта, докато този на дъмпинговия китайски внос се е увеличил, въпреки намаляването на търсенето на пазара на Съюза.
(134)
Що се отнася до цените на дъмпинговия внос, те са намалели с 39 % през разглеждания период и съществено са подбивали цените, начислявани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Вследствие на това промишлеността на Съюза е била в невъзможност да увеличи цените си, за да компенсира увеличението в цените на суровината. В резултат на това рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е спаднала, както бе пояснено по-горе в съображение 122, от печалба в размер на 3 % през 2005 г. до загуба в размер на 13,3 % през РП.
(135)
Разследването показа също, че нарастващият обем на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е имал неблагоприятно въздействие върху пазара като цяло, упражнявайки натиск върху цените.
(136)
Поради това се счита, че продължителният натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени от КНР върху пазара на Съюза, не е позволил на промишлеността на Съюза да адаптира продажните си цени към увеличените разходи за суровина, особено през 2008 г., когато цените на РЕТ са достигнали най-високото си ниво. Това обяснява загубата на пазарен дял и загубата на рентабилност от промишлеността на Съюза.
(137)
Поради гореизложеното временно бе направено заключението, че увеличението на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е оказало значително отрицателно въздействие върху икономическото положение на промишлеността на Съюза.
7.3. Въздействие на други фактори
7.3.1. Динамика на търсенето на пазара на Съюза
(138)
Както бе споменато в съображение 100 по-горе, потреблението на ПВЗ в Съюза първоначално нарасна в периода 2005-2007 г., след което намаля през 2008 г. и РП. През разглеждания период промишлеността на Съюза е загубила значителна част от своя пазарен дял. Въпреки че не може да се изключи, че това неблагоприятно развитие на потреблението на Съюза в интервала между 2008 г. и РП може да е оказало неблагоприятно влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза, трябва да се отбележи, че китайските износители са успели в същото време да увеличат пазарния си дял. Ето защо се счита, че влошаването на икономическото положение на промишлеността на Съюза не може да се обясни с намалялото търсене, а главно е причинено от увеличаването на дъмпинговия внос от КНР и подбиването на цените, практикувано от китайските износители.
7.3.2. Цени на суровините
(139)
Цените на суровината, главно мленки от РЕТ, са нараснали значително в периода 2005-2008 г., след което са намалели през втората половина на РП и са достигнали ниво, равно на това за 2005 г. до края на РП.
(140)
Разследването потвърди, че производствените разходи на промишлеността на Съюза за производството на ПВЗ са следвали същата тенденция като динамиката на цените на суровините и като цяло са нараснали с 6 % през разглеждания период. На пазар, управляван от истински търговски условия обаче, а именно на който отсъства вредоносен дъмпинг, може да се очаква цените редовно да се адаптират, за да отразяват състоянието на различните елементи от производствените разходи. В този случай това не се е случило. В действителност, промишлеността на Съюза е била принудена да поддържа своите продажни цени ниски, за да се конкурира с ниските цени на дъмпинговия внос от КНР, което е довело до значителен спад в рентабилността ѝ. При това положение временно бе направено заключението, че подбиването на цените, практикувано от китайските износители, е упражнило натиск върху цените на пазара на Съюза и е попречило на промишлеността на Съюза да увеличи продажните си цени, за да покрие разходите си.
7.3.3. Продукция за собствено потребление на промишлеността на Съюза
(141)
Разследването показа, че само един производител в Съюза, който е оказал съдействие на разследването, е бил вертикално интегриран и че продукцията за собствено потребление е била използвана за по-нататъшна преработка в продукти с добавена стойност във вторичните отрасли. Разследването не открои никакви производствени проблеми, свързани с тези продукти надолу по веригата. В действителност, използването за собствено потребление е останало стабилно през разглеждания период и е представлявало около 7 % от обема на производството.
(142)
Въз основа на това бе счетено, че продукцията за собствено потребление на промишлеността на Съюза не е способствала за влошаването на финансовото ѝ състояние, особено през РП.
7.3.4. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(143)
Макар че анализът на вредата и на причинно-следствената връзка се съсредоточи върху положението на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, проучени бяха и резултатите ѝ по отношение на износа като потенциален допълнителен фактор, който може да обясни установената вреда. Анализът показа, че продажбите за износ за несвързани страни, реализирани от промишлеността на Съюза, са останали на сравнително скромни нива (около 3 %) през разглеждания период. Спадът в обема на продажбите за износ от около 18 000 t през 2005 г. на близо 7 000 t по време на РП може да се обясни с намаляването на продукцията през същия период. Експортната цена обаче е била по-висока от цената, предлагана от промишлеността на Съюза на клиентите ѝ на пазара на Съюза. Затова бе счетено, че спадът в обема на износа не може да обясни степента на вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и, в частност, сериозното снижаване на рентабилността по време на РП.
7.3.5. Внос от други трети държави
(144)
Тенденциите по отношение на обемите и цените на вноса от други трети държави в интервала между 2005 г. и РП са били, както следва:
Таблица 9
Други трети държави
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Внос (в тонове)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Индекс
100
101
97
72
55
Пазарен дял
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Индекс
100
96
81
66
59
Цена (EUR/t)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Индекс
100
102
98
99
98
Източник: Евростат.
(145)
Основните други трети държави, изнасящи ПВЗ за Съюза, са Швейцария, Беларус, Япония и Тайланд. Както е показано в таблицата по-горе, общият обем на вноса от тези държави е бил по-скоро нисък по отношение на потреблението на Съюза и е намалял с 45 % през разглеждания период. Средните цени на вноса са останали стабилни и относително високи по време на РП.
(146)
Въз основа на гореизложеното временно бе направено заключението, че вносът от тези трети държави не е способствал за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
7.3.6. Внос от Корея и Тайван
(147)
Що се отнася до вноса от Тайван и Корея, както е споменато по-горе, временно бе преценено, че и тайванският, и корейският внос не са били правени на дъмпингови цени по време на РП. Съответните данни за този внос са приведени в таблици 10 и 11 по-долу:
Таблица 10
Общо внос от Корея
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем (в тонове)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Индекс
100
118
157
142
140
Пазарен дял
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Индекс
100
112
131
130
151
Цени (EUR/t)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Индекс
100
93
91
91
85
Източник: Евростат.
(148)
Както може да се види от таблицата по-горе, обемът на вноса от Корея като цяло е следвал сходна тенденция с тази на потреблението през разглеждания период. Обемът на вноса се е увеличил от 17 542 тона през 2005 г. на 24 580 тона през РП. Това е довело до увеличаване на пазарния му дял от 7,9 % през 2005 г. на 11,9 % през РП. Заслужава да се отбележи обаче, че обемът на вноса е намалял значително между 2007 г. и края на РП.
(149)
Също заслужава да се отбележи, че, докато средните цени на вноса от Корея са намалели с 15 % през разглеждания период, те са останали по-високи от средните цени на вноса от КНР през същия период.
Таблица 11
Общо внос от Тайван
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем (в тонове)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Индекс
100
106
140
150
111
Пазарен дял
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Индекс
100
100
117
138
119
Цени (EUR/t)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Индекс
100
88
82
85
86
Източник: Евростат.
(150)
Що се отнася до вноса от Тайван, той се е увеличил от 7 343 t през 2005 г. на 8 163 t през РП, т.е. с 11 %. В същото време пазарният му дял леко се е увеличил от 3,3 % през 2005 г. на 4 % през РП. Подобно на вноса от Корея тайванският обем на вноса е намалял значително между 2007 г. и края на РП.
(151)
Средните цени на вноса от Тайван са спаднали с 14 % през разглеждания период, но са останали значително по-високи от цените на вноса от КНР през същия период.
(152)
Въз основа на гореизложеното не може да се изключи вероятността вносът от Корея и Тайван да е допринесъл до известна степен за вредата, понесена от промишлеността на ЕС. Въпреки това обемът на вноса и цените по време на РП не изглежда да са на такова ниво, че да нарушат установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на ЕС.
7.3.7. Други производители в Съюза
(153)
Анализът на данните относно пазара на Съюза показва, че всички останали производители в Съюза не са спечелили пазарен дял през разглеждания период. Разследването не открои никакъв особен проблем, свързан с конкуренцията между производителите в Съюза, нито някаква последица от нарушаване на търговията, които биха могли да обяснят установената съществена вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(154)
Въз основа на горното временно бе направено заключението, че производителите, които не са включени в дефиницията за промишлеността на Съюза, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
7.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(155)
Горният анализ доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от КНР. Освен това бе установено, че този внос е бил осъществен на дъмпингови цени, които са били по-ниски от цените, начислявани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за подобни видове от продукта.
(156)
Този ръст на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е съвпаднал с общото увеличение на търсенето в рамките на Съюза в периода 2005-2007 г., но и с неблагоприятното развитие на пазарния дял на промишлеността на Съюза през същия период. Освен това в интервала между 2007 г. и РП, когато търсенето на пазара на Съюза е намаляло, китайските износители са успели да увеличат пазарния си дял. В същото време бе наблюдавано по-нататъшно неблагоприятно развитие на пазарния дял на промишлеността на Съюза и в основните показатели за икономическото ѝ състояние. Всъщност, през разглеждания период ръстът на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР, който непрекъснато е подбивал цените на промишлеността на Съюза, е довел до спад в рентабилността на промишлеността на Съюза с повече от 16 процентни пункта, което е причинило тежки загуби през РП.
(157)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не изглежда да са такива, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(158)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички познати фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
8. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
8.1. Предварителна бележка
(159)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали, въпреки временното заключение за вредоносния дъмпинг, има убедителни основания да се заключи, че не е в интерес на Съюза да се предприемат временни антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Анализът на интереса на Съюза се базираше на преценка на съвкупността от различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на потребителите на разглеждания продукт.
8.2. Промишленост на Съюза
(160)
Промишлеността на Съюза е съставена от четирима установени в различни държави-членки на Съюза производители, които ползват услугите на повече от 1 300 непосредствено наети от тях работници във връзка с разглеждания продукт.
(161)
Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от КНР. Следва да се припомни, че всички показатели за вреда следват неблагоприятна тенденция през разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и рентабилност. При липсата на мерки изглежда твърде вероятно икономическото положение на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(162)
Очаква се налагането на временните антидъмпингови мита да възстанови истинските търговски условия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на ПВЗ да отразяват разходите по различните компоненти и пазарните условия. Може да се очаква налагането на временните мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже допълнително положително въздействие върху нейното икономическо положение и рентабилността ѝ.
(163)
Ето защо бе направено заключението, че налагането на временни антидъмпингови мерки спрямо вноса на ПВЗ с произход от КНР би било в интерес на промишлеността на Съюза.
8.3. Вносители
(164)
Въпросници бяха изпратени на десет вносителя в Съюза. Само двама вносители, установени в Германия и Испания и представляващи съответно 15,4 % и 0,2 % от общия внос от КНР, оказаха съдействие на разследването. По отношение на първия вносител разследването показа, че той е внасял само от КНР и че почти целият му оборот е бил свързан с разглеждания продукт. В най-лошия случай антидъмпингово мито от 9 % би довело до значително намаляване на рентабилността му и това дружество би могло да стане губещо. Смята се обаче, че то би могло да прехвърли поне част от увеличението на разходите на клиентите си, предвид силната си пазарна позиция сред някои големи потребители. Освен това то би могло да се върне към други източници на доставки, поне в по-дългосрочен план. Що се отнася до втория вносител, разглежданият продукт представляваше само ограничен дял от общия му бизнес (0-5 %) и поради това всяко отрицателно въздействие на предложените мерки по всяка вероятност би било незначително.
(165)
Въз основа на наличната информация бе направено заключението, че въпреки че налагането на временни антидъмпингови мерки би оказало отрицателно въздействие върху един от посочените по-горе вносители, този вносител следва да бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличението на разходите си върху своите клиенти и/или да премине към други източници на доставки. По тази причина налагането на временните мерки не следва да има значително отрицателно въздействие върху вносителите като цяло.
8.4. Потребители
(166)
Потребителите на ПВЗ демонстрираха силен интерес към този случай. 33 от общо 68-те потребители, с които бе установен контакт, оказаха съдействие на разследването. Тези оказващи съдействие потребители представляваха 25 % от общия внос от КНР. Тези дружества са установени из цялата територия на Съюза и имат присъствие в различни промишлени сектори, като например автомобилни гуми и автомобилни приложения, въжета и промишлени приложения.
(167)
За повече яснота и предвид обстоятелството, че налагането на временните мерки би се отразило на потребителите по различен начин, в зависимост от сектора, където те действат, въздействието на мерките върху потребителите бе анализирано чрез групирането им в отделни промишлени сектори, както е описано по-долу.
(168)
Що се отнася до потребителите, присъстващи в сектора на автомобилните гуми, бяха получени четири отговора на въпросника от производители на гуми. Според данните, предоставени от производителите на гуми, делът на ПВЗ по отношение на разходите за производство на една гума е бил сравнително ограничен - средно под 1 %, а средната печалба, свързана с дейността по производство на гуми, е възлизала на около 2 %. Съгласно данните от разследването, никой от оказващите съдействие потребители не е внасял разглеждания продукт от КНР. Поради това, в случай че бъдат наложени временни антидъмпингови мита, се счита, че тези потребители не би трябвало да бъдат засегнати от мерките спрямо вноса от КНР. Освен това, в случай че някои от потребителите в този сектор осъществят внос от КНР, съществуват някои алтернативни източници на доставки.
(169)
Що се отнася до автомобилния сектор (предимно производството на предпазни колани и въздушни възглавници), от тези потребители бяха получени шест отговора на въпросника. Тези шест дружества представляваха 5 % от общия внос на ПВЗ от КНР през РП. Като цяло беше установено, че средният дял на продуктите, при които се използват ПВЗ, е представлявал по-малко от 4 % от общия оборот на тези дружества и че средната печалба, постигната в този бизнес, е била от около 3 %. Освен това бе установено, че шестте дружества са купували ПВЗ основно от производителите на Съюза, като само 11 % от техните покупки са били внасяни от КНР. Поради това налагането на временни мерки върху вноса от КНР е малко вероятно да засегне сериозно автомобилния сектор като цяло, тъй като тези дружества са се оказали печеливши и КНР не е била основният източник на доставки.
(170)
По отношение на производството на въжета бяха получени три отговора на въпросника, представляващи по-малко от 1 % от общия внос от КНР през РП. Делът на бизнеса, използващ ПВЗ, е възлизал на около 18 % от цялостната им дейност, а средният марж на печалбата, реализирана в този бизнес, е бил около 8 % през РП. Въз основа на това бе счетено, че налагането на временни антидъмпингови мита върху вноса от КНР вероятно само леко ще намали техния марж на печалба. Разследването показа също, че по-голямата част от вноса (66 %) е бил с произход от КНР по време на РП, докато 20 % е бил с произход от Корея. Поради това, ако бъдат наложени мерки, този сектор е малко вероятно да бъде сериозно засегнат, тъй като влиянието върху маржа на печалбата е ограничено и съществуват други източници на доставки.
(171)
Някои производители на въжета твърдяха, че тъй като ПВЗ се използват предимно в други сектори, като например промишления сектор и автомобилната промишленост, налагането на антидъмпингови мерки би довело до липса на наличности от използваните от производителите на въжета видове ПВЗ, тъй като според тях производителите в Съюза щели на първо време да се съсредоточат върху големите пазари и да осигурят доставки за останалите сектори, само ако съществува неизползван капацитет. Следва да се отбележи обаче, че са на разположение и други източници на доставки, включително промишлеността на Съюза, Корея и Тайван, както и други трети държави, които не са обект на мерки. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(172)
По отношение на потребителите, имащи присъствие в сектора на промишлените приложения, като покривни материали, колани, ремъци и промишлени тъкани, бяха получени общо 19 отговора на въпросника. Тези потребители представляват 19 % от общия внос от КНР по време на РП. Според наличната информация за този сектор, делът на дейностите, при които се използват ПВЗ, е бил 64 % от общата дейност, а средната печалба, постигната в този бизнес, е била 13 %. Въздействието на антидъмпинговите мита може само леко да намали средния марж на печалбата, реализиран в този сектор. Разследването показа също, че тези потребители основно са купували от производителите в Съюза и от КНР. Поради това налагането на мерки върху вноса от КНР не следва да има значително отрицателно въздействие върху този сектор, като се има предвид ограниченото влияние върху маржа на печалбата и наличието на други източници на доставки.
(173)
Някои потребители твърдяха, че ако бъдат наложени антидъмпингови мерки, това би оказало неблагоприятно въздействие върху тях в две направления. Те заявиха, че не само ще има липса на алтернативни източници на разположение, но и че засегнатите държави ще преориентират износа си от разглеждания продукт към продукти за нуждите на пазара надолу по веригата.
(174)
По отношение на твърдението, че няма да има алтернативни източници на разположение, на първо място следва да се отбележи, че нямат да бъдат наложени временни мерки срещу вноса от Корея и Тайван. Освен това, както е посочено в съображение 171, на разположение са и други източници на доставки от други трети държави, които не са обект на мерки. На второ място, по отношение на доставките от промишлеността на Съюза разследването действително изтъкна някои недостатъци в снабдяването от страна на някои производители в Съюза на определени потребители. Анализът обаче не показва никакви доказателства, че тези недостатъци са били наблюдавани редовно. Въз основа на гореизложеното, и по-специално поради съществуването на други налични източници на доставки, посоченото твърдение бе отхвърлено.
(175)
По отношение на твърдението, че производителите на ПВЗ в засегнатите държави вероятно ще пренасочат износа си към пазара надолу по веригата, следва да се отбележи, че няма да бъдат наложени временни мерки срещу вноса от Корея и Тайван. Поради това, дори ако китайските износители преориентират част от износа си към пазара надолу по веригата, счита се, че потребителите на ПВЗ би трябвало да могат да запазят конкурентоспособността си, тъй като ще бъдат все още в състояние да се снабдяват с ПВЗ от други доставчици, които не са обект на мерки. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(176)
Като се има предвид гореизложеното, дори ако съществува вероятност някои от потребителите да бъдат неблагоприятно засегнати от мерките по отношение на вноса от КНР, въздействието върху потребителите в различните сектори на промишлеността изглежда е ограничено като цяло. Предвид горното бе направено временното заключение, че, изхождайки от наличната информация, антидъмпинговите мерки срещу вноса на ПВЗ с произход от КНР по всяка вероятност няма да окажат съществено неблагоприятно въздействие върху потребителите на разглеждания продукт.
8.5. Заключение относно интереса на Съюза
(177)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че като цяло, според наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват убедителни доводи срещу налагането на временни мерки върху вноса на ПВЗ с произход от КНР.
9. НЕОБЛАГАНЕ С МИТА
(178)
С оглед на констатациите, че среднопретеглените дъмпингови маржове в национален мащаб за вноса с произход от Корея и Тайван са de minimis, по отношение на вноса с произход от тези държави не се налагат никакви временни антидъмпингови мита.
10. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
10.1. Ниво на отстраняване на вредата
(179)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, с цел да се възпрепятства продължаването на вредата, причинявана на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(180)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за елиминиране на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(181)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, бе счетено, че всички мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този отрасъл при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос. Смята се, че печалбата, която би могла да бъде постигната в отсъствието на дъмпингов внос, трябва да се основава на нивото от 2005 г., която е единствената година, през която промишлеността на Съюза е постигнала печалба и когато китайският внос е имал по-слабо присъствие на пазара на Съюза. Поради това бе сметнато, че марж на печалбата в размер на 3 % от оборота би могъл да се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг.
(182)
На тази основа бе изчислена невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на гореспоменатия марж на печалбата в размер на 3 % към производствените разходи.
(183)
Необходимото увеличение на цената впоследствие бе определено въз основа на сравнение за всеки вид продукт на среднопретеглената цена на вноса, реализиран от включените в извадката производители износители от КНР, с непричиняващата вреда цена на видовете от продукта, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза по време на РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това бе изразена като процент от средната CIF стойност на вноса на сравнените видове.
10.2. Временни мерки
(184)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на най-ниския марж (дъмпингов или на вредата), съгласно правилото за по-ниското мито.
(185)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени на базата на констатациите на настоящото разследване. Ето защо те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези мита (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително стопански субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(186)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на стопанския субект или след създаването на нови производствени или занимаващи се с продажби субекти) следва да се изпраща до Комисията (3) заедно с цялата относима информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и занимаващите се с продажби субекти. При нужда регламентът ще бъде съответно изменян посредством обновяване на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(187)
За да се обезпечи правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказващите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза по време на РП.
(188)
Установените маржове на дъмпинга и вредата са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
Не e приложимо
Оказващи съдействие дружества, невключени в извадката
8,9 %
57,3 %
Всички други дружества
9,3 %
57,6 %
11. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(189)
Направените по-горе временни констатации ще бъдат съобщени на всички заинтересовани страни, които ще бъдат поканени да изложат становището си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани. Техните коментари ще бъдат анализирани и взети под внимание, в случай че бъдат предоставени преди изготвяне на окончателните заключения. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпингови мита са временни и е възможно да бъдат преразгледани преди да бъдат изготвени окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, с произход от Китайската народна република, понастоящем класирани в код по КН 5402 20 00.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Дружества, изброени в приложението
8,9
A977
Всички други дружества
9,3
A999
3. Пускането на продукта, посочен в параграф 1, в свободно обращение в Съюза, става след предоставянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се накърнява действието на разпоредбата на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, на основата на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да коментират прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 1 юни 2010 година.
REGULAMENTUL (UE) NR. 478/2010 AL COMISIEI
din 1 iunie 2010
de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Inițierea
(1)
La 8 septembrie 2009, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de inițiere”), inițierea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”), Republica Coreea (denumită în continuare „Coreea”) și Taiwan (denumite în continuare „țările în cauză”).
(2)
Procedura a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la data de 27 iulie 2009 de către Comitetul Internațional pentru Mătase Artificială și Fibre Sintetice (CIRFS) (denumit în continuare „reclamantul”), în numele unor producători de fire de mare rezistență din poliester care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 60 %, din producția totală de fire de mare rezistență din poliester a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei anchete.
1.2. Părțile vizate de procedură
(3)
Comisia a informat oficial producătorii reclamanți din Uniune, alți producători comunitari cunoscuți, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii, alte părți cunoscute a fi interesate, precum și pe reprezentanții RPC, Coreei și Taiwanului cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul prevăzut în avizul de inițiere.
(4)
Reclamantul, alți producători din Uniune, producători-exportatori din RPC, Coreea și Taiwan, importatori și utilizatori și-au făcut cunoscute punctele de vedere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.
(5)
Ținând cont de numărul relativ mare de producători-exportatori din RPC și Coreea și de importatori, s-a avut în vedere în avizul de deschidere să se recurgă la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC și Coreea, precum și importatorilor din Uniune li s-a cerut să se prezinte Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de inițiere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză în perioada 1 iulie 2008-30 iunie 2009.
(6)
După cum se explică mai departe în considerentele 22-27, 11 producători-exportatori din RPC au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși într-un eșantion. În ceea ce privește Coreea, patru producători-exportatori au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion.
(7)
Pe baza informațiilor primite de la producătorii-exportatori care au cooperat, Comisia a selectat un eșantion de trei producători-exportatori din RPC sau grupuri de societăți înrudite având cel mai mare volum de exporturi către Uniune. Toți producătorii-exportatori în cauză, precum și asociația acestora și autoritățile RPC au fost consultați și și-au dat consimțământul cu privire la selectarea eșantionului.
(8)
În cazul Coreei, numai patru producători-exportatori au furnizat informația necesară pentru exercițiul de eșantionare. Ținând cont de numărul scăzut de producători-exportatori care și-au exprimat intenția de a coopera, s-a decis că nu este necesar să se recurgă la eșantionare.
(9)
Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC care doresc acest lucru să prezinte o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau a tratamentului individual (denumit în continuare „TI”), Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori din RPC care au făcut parte din eșantion, precum și producătorilor-exportatori care au cerut astfel de formulare cu intenția de a solicita examinarea individuală în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(10)
Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele concluziilor referitoare la TEP producătorilor-exportatori vizați din RPC, autorităților din RPC și reclamanților. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest sens.
(11)
Doi producători-exportatori care nu au fost incluși în eșantion deoarece nu îndeplineau criteriile stabilite la articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază au cerut să beneficieze de o marjă individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, s-a considerat că examinarea individuală a producătorilor-exportatori în cauză ar fi condus la vizite suplimentare la fața locului și la analize specifice și ar fi constituit, astfel, o povară inutilă, împiedicând finalizarea la timp a anchetei. Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că cererea de examinare individuală a producătorilor-exportatori menționați nu poate fi acceptată.
(12)
Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în termenele stabilite în avizul de inițiere, și anume patru producători din Uniune, 10 importatori și 68 de utilizatori.
(13)
S-au primit răspunsuri de la producătorii reclamanți din Uniune și de la încă un producător din Uniune care a sprijinit prezenta anchetă, de la doi importatori neafiliați și de la 33 de utilizatori.
(14)
Comisia a cercetat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
Producători din Uniune:
-
Brilen SA, Barbastro, Spania;
-
Performance Fibers, Bascharage, Luxemburg și societățile sale afiliate Performance Fibers Longlaville, Longwy, Franța; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld Germania; Performance Fibers, Bobingen, Germania; Performance Fibers, Guben, Germania;
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Germania;
-
Sioen, Mouscron, Belgia;
Importatori din Uniune:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Germania;
Utilizatori din Uniune:
-
Autoliv Romania SA, Brașov, România;
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Germania;
-
Michelin, Clermont Ferrand, Franța;
-
Mitas AS, Praga, Republica Cehă;
Producători-exportatori din RPC:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Shaoxing;
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining;
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou;
Producători-exportatori din Coreea:
-
Hyosung Corporation, Seoul;
-
Kolon Industries Inc, Seoul;
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan;
-
Samyang Corporation, Seoul;
Producători-exportatori din Taiwan:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei;
-
Shinkong Corporation, Tapei;
Importatori asociați din Uniune:
-
Hyosung Luxemburg SA, Luxemburg;
Producători din țara analogă:
-
Performance Fibers, Inc. și Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, SUA.
1.3. Perioada de anchetă
(15)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2008 și 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între ianuarie 2005 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(16)
Produsul în cauză constă în fire de mare rezistență din poliester (altele decât ața de cusut), necondiționate pentru vânzarea cu amănuntul, inclusiv monofilamente având sub 67 decitex, originare din RPC, Coreea și Taiwan (denumite în continuare „produsul în cauză” sau „FMR”), încadrate în prezent la codul NC 5402 20 00.
(17)
Produsul în cauză prezintă proprietăți deosebite și are diverse aplicații, printre care consolidarea pneurilor, confecții de mare suprafață, benzi transportoare, benzi pentru centuri de siguranță, plase și produse geosintetice.
(18)
În cursul anchetei, unele părți au afirmat că firele folosite la fabricarea pneurilor, așa-numitele fire cu „modul ridicat și contracție scăzută” (denumite în continuare „HMLS”), ar trebui excluse din obiectul anchetei. Ei au afirmat că HMLS prezintă caracteristici diferite și au aplicații diferite față de celelalte FMR.
(19)
Cu toate acestea, ancheta a demonstrat că, deși firele HMLS prezintă unele caracteristici distincte față de alte FMR (de exemplu modul, contracție, rezistență la tracțiune și la oboseală), diferitele tipuri de produs în cauză împărtășesc aceleași caracteristici fizice și chimice de bază. Prin urmare, s-a considerat că acestea alcătuiesc un singur produs.
2.2. Produsul similar
(20)
S-a constatat că produsul exportat în Uniune din RPC, Coreea și Taiwan și produsul produs și comercializat pe plan intern în Coreea și Taiwan, precum și în RPC, de către producătorul-exportator chinez căruia i s-a acordat TEP, și, de asemenea, cel fabricat și vândut în Uniune de către producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. EȘANTIONAREA
3.1. Eșantionarea importatorilor
(21)
Având în vedere numărul mare de importatori identificați din reclamație, în avizul de inițiere s-a prevăzut eșantionarea pentru importatori, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, după examinarea informațiilor prezentate și ținând seama de numărul mic de importatori care și-au făcut cunoscută intenția de a coopera, s-a decis că eșantionarea nu este necesară.
3.2. Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC
(22)
Ținând cont de numărul mare al producătorilor-exportatori din RPC, în avizul de deschidere s-a propus să se recurgă la eșantionare pentru determinarea dumpingului, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(23)
Pentru a-i permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, după caz, să se constituie un eșantion, producătorii-exportatori din RPC au fost invitați să se facă cunoscuți în termen de 15 zile de la data deschiderii anchetei și să furnizeze informații de bază referitoare la exporturile și vânzările lor interne, la natura activităților acestora cu privire la fabricarea produsului în cauză și la numele și activitățile tuturor societăților de legătură ale acestora implicate în fabricarea și/sau vânzarea produsului în cauză.
(24)
Autoritățile din RPC și asociația producătorilor, respectiv Camera de Comerț a Chinei pentru Importul și Exportul de Textile, au fost, de asemenea, consultate pentru selectarea unui eșantion reprezentativ.
3.2.1. Preselecția producătorilor-exportatori cooperanți
(25)
În total, 11 producători-exportatori, inclusiv grupuri de societăți afiliate din RPC, s-au manifestat și au furnizat informațiile solicitate în termenul stabilit în avizul de inițiere. Toți au raportat exporturi de produs în cauză către Uniune în decursul PA și și-au exprimat dorința de a fi incluși în eșantion. Astfel, acești 11 producători-exportatori sunt considerați a fi cooperanți în cadrul prezentei anchete (denumiți în continuare „producători-exportatori cooperanți”).
(26)
Producătorii-exportatori care nu s-au prezentat în termenul menționat mai sus sau nu au furnizat la timp informațiile solicitate au fost considerați necooperanți în cadrul anchetei. Comparația între datele Eurostat privind importurile și volumul exporturilor produsului în cauză către Uniune, declarat pentru PA de societățile menționate în considerentul 25, indică faptul că, după cum se menționează în considerentul 73 de mai jos, cooperarea producătorilor-exportatori chinezi a fost foarte ridicată.
3.2.2. Selectarea eșantionului producătorilor-exportatori cooperanți din RPC
(27)
În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de FMR către Uniune, exporturi care au putut fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Eșantionul selectat constă în trei societăți sau grupuri de societăți afiliate, reprezentând peste 65 % din volumul total al exporturilor către Uniune de produs în cauză. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți producătorii-exportatori în cauză, precum și asociația acestora și autoritățile RPC au fost consultați și și-au dat consimțământul cu privire la selectarea eșantionului.
3.3. Examinarea individuală
(28)
Doi producători-exportatori care nu au fost incluși în eșantion deoarece nu îndeplineau criteriile stabilite la articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază au cerut să se stabilească o marjă individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(29)
După cum se menționează anterior în considerentul 27, eșantionul s-a limitat la un număr rezonabil de societăți care puteau fi investigate în timpul disponibil. Societățile investigate în scopul anchetării dumpingului pentru țările în cauză sunt enumerate mai sus în considerentul 14. Având în vedere numărul de vizite de verificare, care trebuiau efectuate la sediile acestor societăți, care, în cazul RPC, implica verificarea cererilor de TEP, precum și a răspunsurilor la chestionare, s-a considerat că examinările individuale ar reprezenta o povară inutilă și ar împiedica finalizarea la timp a anchetei.
(30)
Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că cele două cereri de examinare individuală nu pot fi acceptate.
4. DUMPINGUL
4.1. Metoda generală
(31)
Metoda generală stabilită în aceste condiții s-a aplicat tuturor producătorilor-exportatori din Coreea, Taiwan, producătorului-exportator din RPC căruia i s-a acordat TEP și, de asemenea, ținând cont de conceptul de țară analogă, celorlalți doi producători-exportatori din RPC care au făcut parte din eșantion și nu li s-a acordat TEP. Prin urmare, prezentarea constatărilor de dumping pentru fiecare dintre țările vizate de prezenta anchetă descrie numai ceea ce este specific pentru fiecare țară exportatoare.
4.1.1. Valoarea normală
(32)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă vânzările produsului similar pe piața internă către clienți independenți de către fiecare producător-exportator au fost reprezentative, adică dacă volumul total al unor astfel de vânzări a fost egal sau mai mare decât 5 % din volumul total al vânzărilor corespunzătoare la export către Uniune.
(33)
Ulterior, Comisia a identificat acele tipuri de produs vândute pe piața internă de către societăți cu vânzări reprezentative per ansamblu, care erau identice sau direct comparabile cu tipurile vândute la export către Uniune.
(34)
Pentru fiecare tip de produs vândut de către producătorii-exportatori vizați pe piața internă, care a fost identificat drept comparabil în mod direct cu tipul vândut la export în Uniune, s-a stabilit dacă vânzările pe piața internă erau suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul din acel tip de produs vândut pe piața internă clienților independenți în decursul PA a reprezentat 5 % sau mai mult din volumul total al tipului de produs comparabil vândut la export către Uniune.
(35)
Comisia a verificat ulterior dacă vânzările interne ale fiecărei societăți pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea, pentru fiecare tip de produs, a proporției de vânzări profitabile pe piața internă către clienți independenți.
(36)
În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț net de vânzare egal sau mai mare decât costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și în cazul în care media ponderată a prețului era egală sau mai mare decât costul unitar, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, s-a calculat ca media ponderată a tuturor prețurilor de vânzare interne pentru tipul vizat.
(37)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat pentru tipul respectiv era mai mic decât costul unitar, valoarea normală s-a stabilit pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale tipului vizat.
(38)
În cazul în care toate tipurile de produs se vindeau în pierdere, s-a considerat că acestea nu se vindeau în cadrul unor operațiuni comerciale normale.
(39)
Pentru tipurile de produs care nu s-au vândut în cadrul unor operațiuni comerciale normale, precum și pentru cele care nu s-au vândut în cantități reprezentative pe piața internă, Comisia a determinat o valoare normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(40)
Pentru a determina valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale suportate și profitul mediu ponderat realizat de fiecare dintre producătorii-exportatori cooperanți vizați din vânzările interne de produs similar, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în decursul perioadei de anchetă, au fost adăugate la costurile lor medii de fabricație în decursul perioadei de anchetă. După caz, costurile de fabricație și costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale comunicate au fost ajustate înainte de a fi folosite pentru a vedea dacă vânzările fuseseră efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale și pentru a determina valoarea normală.
4.1.2. Prețul de export
(41)
În toate cazurile în care produsul în cauză a fost exportat către clienți independenți din Uniune, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.
(42)
În cazul în care vânzările s-au efectuat prin intermediul unui importator afiliat, prețul s-a stabilit pe baza prețului primei revânzări a produselor importate practicat față de clienți independenți, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În aceste cazuri, s-au efectuat ajustări pentru toate costurile suportate între import și revânzare, inclusiv taxe vamale și taxe, precum și pentru o marjă rezonabilă a cheltuielilor de desfacere, a cheltuielilor administrative și a altor cheltuieli generale și a profiturilor. S-au utilizat cheltuielile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale ale importatorului afiliat și s-a stabilit o marjă rezonabilă de profit pe baza celei constatate de anchetă pentru importatorul independent al produsului în cauză.
4.1.3. Comparația
(43)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat pe baza nivelului franco fabrică.
(44)
În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Ajustări corespunzătoare au fost acordate în toate cazurile în care s-a constatat că sunt rezonabile, precise și susținute de elemente de probă verificate.
4.1.4. Marja de dumping
(45)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru fiecare producător-exportator cooperant s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul la export mediu ponderat.
4.2. RPC
4.2.1. Evaluarea TEP
(46)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping referitoare la importurile originare din RPC, valoarea normală este determinată în conformitate cu alineatele (1)-(6) ale articolului menționat, pentru acei producători-exportatori despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(47)
Pe scurt și doar din motive de claritate, aceste criterii sunt sintetizate în continuare:
1.
deciziile comerciale și costurile sunt rezultatul condițiilor de piață, fără o intervenție semnificativă a statului; costurile achizițiilor majore reflectă în mod considerabil valorile pieței;
2.
firmele au un set clar de evidențe contabile de bază care sunt auditate independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate (denumite în continuare „IAS”) și se aplică în toate scopurile;
3.
nu există denaturări importante determinate de vechiul sistem de economie planificată;
4.
legislația cu privire la faliment și proprietate garantează certitudinea juridică și stabilitatea;
5.
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței.
(48)
Toate societățile care au participat la eșantion au cerut TEP și au răspuns la formularul de cerere a TEP în termenele stabilite. Comisia a căutat și a verificat, la sediile societăților în cauză, toate informațiile furnizate în formularele de cerere și toate celelalte informații considerate necesare.
(49)
De asemenea, verificarea a stabilit că cei doi producători-exportatori din RPC incluși în eșantion nu îndeplinesc cerințele criteriilor pentru acordarea TEP stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(50)
În mod special, un producător-exportator inclus în eșantion nu a îndeplinit cerințele criteriilor 1-3. În primul rând, acesta nu a putut demonstra că deciziile sale erau luate ca răspuns la semnalele pieței și fără o intervenție semnificativă din partea statului, deoarece s-a constatat existența unor restricții în ceea ce privește activitățile sale de vânzare, de exemplu obligația de a vinde un anumit volum de produs în cauză pe piața internă. În al doilea rând, acesta nu a putut demonstra că evidențele sale contabile au fost auditate în conformitate cu IAS. Ancheta a demonstrat mai multe inconsecvențe și deficiențe în contabilitatea solicitantului și a identificat anumite încălcări ale principiilor IAS. În sfârșit, s-au observat denaturări moștenite de la sistemul anterior de economie planificată, sub forma unor evaluări necorespunzătoare ale dreptului de utilizare a terenurilor.
(51)
Celălalt producător-exportator inclus în eșantion nu a putut demonstra că îndeplinește criteriile 1 și 3. Acesta nu a putut demonstra că deciziile sale erau luate ca răspuns la semnalele pieței și fără o intervenție semnificativă din partea statului, deoarece s-a constatat existența unor restricții în ceea ce privește activitățile sale de vânzare, similare cu cele identificate anterior în considerentul 50 și, de asemenea, în pofida existenței unei certificări din partea statului, s-a constatat că o parte a capitalului său nu era subscrisă. S-au observat, de asemenea, o serie de denaturări moștenite de la sistemul anterior de economie planificată, sub forma unor evaluări necorespunzătoare ale dreptului de utilizare a terenurilor.
(52)
Un producător-exportator inclus în eșantion a demonstrat că îndeplinește toate criteriile articolului 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și i s-a putut acorda TEP.
4.2.2. Tratamentul individual (TI)
(53)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc toate criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru acordarea TI.
(54)
Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt descrise în continuare:
1.
în cazul unor întreprinderi controlate total sau parțial de străini sau în cazul întreprinderilor comune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;
2.
prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber;
3.
majoritatea acțiunilor aparțin unor persoane private. Funcționarii publici care fac parte din consiliul de administrație sau care dețin funcții cheie de conducere sunt în minoritate sau trebuie să se demonstreze că societatea este, cu toate acestea, suficient de independentă de intervenția statului;
4.
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței; și
5.
intervenția statului nu este de natură să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorii beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(55)
Producătorii-exportatori incluși în eșantion care nu au îndeplinit condițiile pentru acordarea TEP au solicitat și acordarea TI, în cazul în care nu li se acordă TEP.
(56)
Pe baza informațiilor disponibile s-a stabilit, cu titlu provizoriu, că următorii doi producători-exportatori din RPC incluși în eșantion îndeplinesc toate criteriile pentru TI prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd;
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Țara analogă
(57)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, în economiile în tranziție, pentru producătorii-exportatori cărora nu li se acordă TEP, valoarea normală trebuie să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii calculate într-o țară terță cu economie de piață (denumită în continuare „țară analogă”).
(58)
În avizul de inițiere, Statele Unite ale Americii au fost propuse în calitate de țară analogă adecvată în vederea stabilirii valorii normale pentru RPC. Comisia a invitat toate părțile interesate să prezinte observații în acest sens.
(59)
Un mare număr de părți au obiectat față de această propunere și au sugerat folosirea Taiwanului sau a Coreei, deoarece au afirmat că aceste țări sunt mai adecvate. Argumentele relevante aduse au fost:
(a)
procesele de producție și costurile din SUA diferă semnificativ de cele din RPC din cauză că utilajele folosite în SUA sunt vechi și depășite, în timp ce echipamentul folosit de majoritatea producătorilor chinezi este modern și bazat pe cea mai recentă tehnologie. Majoritatea producătorilor-exportatori chinezi, taiwanezi și coreeni folosesc tehnologia de producție recentă într-o singură fază, ceea ce îi face mai eficienți decât omologii lor americani;
(b)
faptul că exportatorii taiwanezi și coreeni erau acuzați de dumping este irelevant în alegerea unei țări analoge potrivite;
(c)
reclamanții au societăți afiliate în SUA și nu ar fi adecvat ca valoarea normală să se calculeze pe baza informațiilor furnizate de aceste societăți afiliate;
(d)
condițiile de concurență din SUA diferă de cele existente în RPC. Piața SUA este practic monopolizată de un singur producător în timp ce Taiwan și Coreea au un număr mare de producători interni, așa cum este cazul și în RPC.
(60)
Comisia a examinat observațiile de mai sus și a considerat că sunt în general valabile în ceea ce privește alegerea unei țări analoge. S-a investigat în continuare dacă Taiwan sau Coreea s-ar putea califica drept posibile țări terțe cu economie de piață în sensul stabilirii valorii normale pentru RPC.
(61)
Ancheta a demonstrat în mod special că Taiwan are un grad de comparabilitate mai mare la produsul final cu RPC. S-a remarcat că producătorii-exportatori din Taiwan sunt prezenți și în RPC cu producători afiliați și că operează practic în condiții similare în ambele țări.
(62)
Pe această bază s-a considerat mai adecvată folosirea Taiwanului drept țară analogă pentru stabilirea valorii normale pentru RPC în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.
(63)
Ca urmare a alegerii Taiwanului drept țară analogă, s-a calculat valoarea normală pe baza datelor verificate la sediile producătorilor-exportatori taiwanezi care au cooperat pe deplin cu ancheta. Valoarea normală s-a bazat pe prețul plătit sau care urmează să fie plătit pentru vânzările realizate pe piața internă a Taiwanului pentru tipuri comparabile de produs, dacă s-a constatat că acestea se fabrică în cantități reprezentație și în cadrul operațiunilor comerciale normale. Acesta a fost cazul mai multor tipuri de produs exportate.
4.2.4. Valoarea normală
4.2.4.1. Producătorul-exportator inclus în eșantion căruia i s-a acordat TEP
(64)
S-a constatat că majoritatea vânzărilor interne ale producătorului-exportator căruia i s-a acordat TEP s-au realizat în cantități reprezentative și în cadrul operațiunilor comerciale normale. Valoarea normală pentru aceste tipuri de produs s-a bazat pe prețurile efective plătite sau care urmează să fie plătite în decursul perioadei de anchetă de către clienți independenți pe piața internă a RPC, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(65)
Pentru tipurile de produs care nu s-au vândut în cadrul unor operațiuni comerciale normale, precum și pentru cele care nu s-au vândut în cantități reprezentative pe piața internă, valoarea normală s-a determinat conform celor stabilite anterior în considerentul 40.
4.2.4.2. Producătorii-exportatori incluși în eșantion cărora nu li s-a acordat TEP
(66)
După cum s-a menționat anterior în considerentele 57-63, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP trebuie stabilită pe baza prețului sau pe baza valorii determinate într-o țară terță cu economie de piață, în acest caz, Taiwan.
(67)
Pentru celelalte tipuri de produse exportate, care fie că nu s-au vândut în cursul unor operațiuni comerciale normale în Taiwan, fie că producătorii taiwanezi nu le-au vândut în cantități reprezentative pe piața internă, valoarea normală a trebuit să fie determinată. Valoarea normală s-a determinat pe bazele stabilite anterior în considerentul 40.
4.2.5. Prețul de export
(68)
Toate vânzările de produs în cauză realizate de către cei trei producători-exportatori incluși în eșantion pe piața Uniunii s-au făcut direct către clienți independenți din Uniune. În consecință, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite.
4.2.6. Comparația
(69)
În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, tuturor producătorilor-exportatori care au făcut obiectul anchetei li s-au acordat ajustări, în cazul în care erau aplicabile și justificate, pentru diferențele de cheltuieli de transport, de navlu, de asigurare, de costuri de manipulare, încărcare și costuri accesorii, de costuri de ambalare, de costuri de credit, pentru comisioane, reduceri, rabaturi și fiscalitate indirectă.
4.2.7. Marjele de dumping
4.2.7.1. Pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion
(70)
Pentru societățile incluse în eșantion, valoarea normală medie ponderată pentru fiecare tip de produs s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat corespunzător tipului de produs în cauză, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(71)
Pe această bază, marjele de dumping medii ponderate provizorii, exprimate ca procent din prețul de import CIF frontieră a Uniunii înainte de vămuire, sunt următoarele:
Societatea
Marja de dumping provizorie
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2. Pentru alți producători-exportatori care au cooperat
(72)
Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori care au cooperat, neincluși în eșantion, s-a calculat în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Această marjă s-a stabilit pe baza marjelor stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, fără a se ține seama de marja producătorului-exportator cu o marjă de dumping zero. Pe această bază, marja de dumping calculată pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion s-a stabilit cu titlu provizoriu la 8,9 %.
(73)
În ceea ce privește toți ceilalți exportatori din RPC, Comisia a stabilit mai întâi nivelul de cooperare. S-a făcut o comparație între cantitățile totale exportate indicate în răspunsurile la formularul de eșantionare primite din partea tuturor producătorilor-exportatori cooperanți și importurile totale din RPC, obținute din statisticile Eurostat privind importurile. Procentul de cooperare constatat este de 100 %. Pe această bază, s-a considerat că nivelul de cooperare este ridicat și s-a considerat, prin urmare, că trebuie să se stabilească marja de dumping pentru producătorii-exportatori necooperanți la cel mai înalt nivel stabilit pentru producătorii exportatori incluși în eșantion.
(74)
Pe această bază, marja de dumping la nivel național s-a stabilit provizoriu la 9,3 %.
4.3. Coreea
4.3.1. Valoarea normală
(75)
S-a constatat că majoritatea vânzărilor interne de tipuri de produse vândute la export ale tuturor celor patru societăți anchetate s-a realizat în cantități reprezentative și în cadrul operațiunilor comerciale normale. Valoarea normală pentru aceste tipuri de produs s-a bazat pe prețurile efective plătite sau care urmează să fie plătite în decursul perioadei de anchetă de către clienți independenți pe piața internă a Coreei, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(76)
Pentru tipurile de produs care nu au fost vândute în cadrul unor operațiuni comerciale normale, precum și pentru cele care nu au fost vândute în cantități reprezentative pe piața internă, valoarea normală a trebuit să fie determinată. Toate cele patru societăți anchetate au avut vânzări interne de anumite tipuri de produs care nu s-au făcut în cantități reprezentative sau în cursul unor operațiuni comerciale obișnuite. În aceste cazuri, valoarea normală s-a determinat pe bazele stabilite anterior în considerentul 40.
4.3.2. Prețul de export
(77)
O parte a vânzărilor la export ale unui producător-exportator s-au realizat direct către un importator afiliat din Uniune. În consecință, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază pe baza prețurilor de revânzare ale produselor, practicate față de primul cumpărător independent și în conformitate cu metodologia descrisă anterior în considerentul 42.
(78)
Celelalte exporturi de produs în cauză realizate de producătorul-exportator menționat și toate vânzările la export ale celorlalți trei producători-exportatori s-au realizat direct către clienți independenți din Uniune. În ceea ce privește vânzările respective, în conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.
4.3.3. Comparația
(79)
În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, tuturor producătorilor-exportatori care au făcut obiectul anchetei li s-au acordat ajustări, în cazul în care erau aplicabile și justificate, pentru diferențele de cheltuieli de transport, de navlu, de asigurare, de costuri de manipulare, încărcare și costuri accesorii, de costuri de ambalare, de costuri de credit și pentru comisioane.
(80)
Toate cele patru societăți anchetate au cerut o ajustare corespunzătoare impozitării la import, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază, pe motiv că produsul similar ar avea deja incluse în preț taxele de import atunci când este destinat consumului în țara exportatoare, dar acestea nu sunt percepute sau sunt rambursate atunci când produsul se vinde la export către Uniune.
(81)
S-a considerat că această solicitare este nefondată, deoarece niciuna dintre cele patru societăți nu a reușit să demonstreze că taxele de import rambursate societăților erau legate de exporturile de produs în cauză către Uniune.
4.3.4. Marjele de dumping
(82)
Conform dispozițiilor de la articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, pentru fiecare societate, valoarea normală medie ponderată stabilită pentru fiecare tip de produs s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat pentru fiecare tip de produs corespunzător.
(83)
Pe această bază, s-a constatat că marjele de dumping exprimate ca procent din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, pentru toți producătorii-exportatori în cauză din Coreea erau sub pragul de minimis de 2 % în sensul articolului 9 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(84)
Ar trebui remarcat că cei patru producători-exportatori coreeni reprezintă integralitatea exporturilor originare din țara respectivă prin comparație cu datele de import Eurostat. Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că nu se justifică adoptarea de măsuri antidumping la importurile originare din Coreea.
(85)
În cazul în care aceste constatări vor fi confirmate ulterior, procedura va fi închisă în cazul Coreei.
4.4. Taiwan
4.4.1. Valoarea normală
(86)
S-a constatat că majoritatea vânzărilor interne de tipuri de produse vândute la export ale celor două societăți anchetate s-a realizat în cantități reprezentative și în cadrul operațiunilor comerciale normale. Valoarea normală pentru aceste tipuri de produs s-a bazat pe prețurile efective plătite sau care urmează să fie plătite în decursul perioadei de anchetă de către clienți independenți pe piața internă a Taiwanului, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(87)
Pentru tipurile de produs care nu au fost vândute în cadrul unor operațiuni comerciale normale, precum și pentru cele care nu au fost vândute în cantități reprezentative pe piața internă, valoarea normală a trebuit să fie determinată. Ambele societăți anchetate au avut vânzări interne de anumite tipuri de produs care nu s-au făcut în cantități reprezentative sau în cursul unor operațiuni comerciale obișnuite. În aceste cazuri, valoarea normală s-a determinat pe bazele stabilite anterior în considerentul 40.
4.4.2. Prețul de export
(88)
Toate vânzările de produs în cauză realizate de către cei doi producători-exportatori cooperanți pe piața Uniunii s-au făcut direct către clienți independenți din Uniune. În consecință, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite.
4.4.3. Comparația
(89)
În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, tuturor producătorilor-exportatori care au făcut obiectul anchetei li s-au acordat ajustări, în cazul în care erau aplicabile și justificate, pentru diferențele de cheltuieli de transport, de navlu, de asigurare, de costuri de manipulare, încărcare și costuri accesorii, de costuri de ambalare, de costuri de credit, pentru comisioane, reduceri și rabaturi.
4.4.4. Marjele de dumping
(90)
Conform dispozițiilor de la articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, pentru fiecare societate, valoarea normală medie ponderată stabilită pentru fiecare tip de produs s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat pentru fiecare tip de produs corespunzător.
(91)
Pe această bază, marjele de dumping, exprimate ca procent din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, se stabilesc după cum urmează:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %;
-
Shinkong Corporation
de minimis;
(92)
Privind importurile originare din Taiwan, ar trebui remarcat că cei doi producători-exportatori cooperanți reprezintă integralitatea exporturilor originare din țara respectivă prin comparație cu datele de import Eurostat. S-a stabilit o marjă națională de dumping pentru Taiwan. S-a constatat că această marjă națională de dumping era inferioară pragului de minimis de 2 % stabilit la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază. Pe această bază, s-a concluzionat provizoriu că nu se justifică impunerea de măsuri antidumping la importurile originare din Taiwan.
(93)
În cazul în care aceste constatări vor fi confirmate ulterior, procedura va fi închisă în cazul Taiwanului.
5. INDUSTRIA DIN UNIUNE
5.1. Producția la nivelul Uniunii
(94)
S-au utilizat în scopul stabilirii producției totale la nivelul Uniunii toate informațiile disponibile cu privire la producătorii din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în plângere și datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei.
(95)
Pe această bază, producția totală la nivelul Uniunii s-a estimat la aproximativ 121 000 de tone în decursul PA. Această valoare a inclus producția tuturor producătorilor din Uniune care s-au făcut cunoscuți și producția estimată a producătorilor care nu s-au manifestat în cursul procedurii (denumiți în continuare „producători silențioși”). În absența oricăror alte informații, pentru stabilirea producției și a consumului la nivelul Uniunii, s-au utilizat datele indicate în plângere în privința producătorilor silențioși. Producătorii silențioși dețineau, în cursul PA, aproximativ 22 % din producția totală la nivelul Uniunii. Niciunul dintre producătorii cunoscuți din Uniune nu au fost neutri sau nu s-au opus la deschiderea anchetei.
(96)
Volumul producției realizate de producătorii din Uniune care au sprijinit plângerea s-a ridicat la 94 000 de tone în cursul PA, reprezentând, prin urmare, aproximativ 78 % din totalul producției estimate la nivelul Uniunii.
5.2. Definiția industriei din Uniune
(97)
După cum s-a menționat anterior în considerentul 96, ancheta a arătat că producătorii din Uniune care au sprijinit plângerea și au acceptat să coopereze la anchetă au reprezentat aproximativ 78 % din totalul producției la nivelul Uniunii în cursul PA. Se consideră, prin urmare, că acești producători constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.
6. PREJUDICIUL
6.1. Consumul la nivelul Uniunii
(98)
Consumul s-a stabilit pe baza importurilor totale, conform datelor Eurostat, a vânzărilor totale realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii, inclusiv o estimare a vânzărilor producătorilor silențioși.
(99)
După cum s-a menționat anterior în considerentul 95, în lipsa oricărei alte informații privind producția și vânzările de FMR ale producătorilor silențioși în cursul perioadei examinate, s-au folosit datele privitoare la acești producători furnizate în plângere.
Tabelul 1
Consumul la nivelul Uniunii
2005
2006
2007
2008
PA
Tone
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indice
100
106
120
109
93
Sursa: Eurostat, datele din plângere și răspunsurile la chestionar.
(100)
Pe ansamblu, consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 7 % în perioada examinată. S-a constatat o primă creștere a consumului cu 20 % între 2005 și 2007, după care acesta a scăzut cu 22 % între 2007 și PA. Scăderea consumului în 2008 și PA s-a produs din cauza unei cereri scăzute, mai ales în cea de a doua jumătate a anului 2008, ca urmare a crizei economice.
6.2. Importurile în Uniune din țările vizate
6.2.1. Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor din țările vizate
(101)
Comisia a examinat dacă importurile de FMR din RPC, Coreea și Taiwan ar trebui să facă obiectul unei evaluări cumulative, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(102)
Privind importurile din Taiwan și Coreea, după cum s-a menționat anterior, s-a evaluat provizoriu că atât importurile din Taiwan, cât și cele din Coreea nu s-au efectuat la prețuri de dumping în cursul PA.
(103)
Prin urmare, s-a concluzionat în mod provizoriu că efectul importurilor din Coreea și Taiwan nu ar trebui cumulate cu importurile din RPC care fac obiectul unui dumping.
6.2.2. Importuri din RPC care fac obiectul unui dumping
(104)
Trebuie remarcat faptul că s-a constatat că un producător-exportator din RPC care a fost inclus în eșantion nu și-a introdus produsele pe piața Uniunii prin dumping. În consecință, exporturile acestuia ar trebui excluse din analiza referitoare la evoluția importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii.
(105)
Cu toate acestea, pentru a evita posibilitatea divulgării unor date comerciale sensibile referitoare la producătorul sus-menționat, s-a considerat adecvat, din motive de confidențialitate, să nu se excludă datele exportatorului cu privire la care s-a constatat că nu a practicat dumpingul pe piața Uniunii din datele disponibile public prezentate în continuare, cum ar fi cele Eurostat.
(106)
Prin urmare, primul tabel de mai jos cuprinde toate importurile de FMR originare din RPC, în timp ce cel de al doilea tabel prezintă, sub formă de indici, datele referitoare la importurile care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii, în cursul perioadei examinate.
Tabelul 2a
Importuri totale din RPC
2005
2006
2007
2008
PA
Volum (tone)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Indice
100
147
261
317
301
Cotă de piață
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Indice
100
139
217
291
323
Prețuri (EUR/tonă)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Indice
100
87
81
84
83
Sursa: Eurostat.
(107)
Volumul importurilor totale din RPC a crescut dramatic de trei ori pe parcursul perioadei examinate, în timp ce prețul mediu al importurilor a scăzut cu 17 %. În consecință, cota de piață a importurilor a crescut semnificativ de la 7,3 % în 2005 la 23,6 % în PA. Ancheta a arătat că volumul importurilor din RPC a crescut cu 15 % chiar și în perioada dintre 2007 și PA, când consumul a scăzut cu 22 %, ceea ce a dus la o creștere de 7,7 puncte procentuale în cota de piață.
6.2.2.1. Volumul, prețul și cota de piață pentru importurile care fac obiectul unui dumping
Tabelul 2b
Importuri din RPC care fac obiectul unui dumping
2005
2006
2007
2008
PA
Importuri (tone)
Indice
100
240
582
728
714
Cotă de piață
Indice
100
227
485
667
768
Prețuri (EUR/tonă)
Indice
100
67
61
63
61
Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionare.
(108)
Volumele importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC au crescut dramatic pe parcursul perioadei examinate, ducând la o creștere de peste șapte ori a cotei de piață a acestora. În plus, ancheta a arătat că, în ciuda scăderii consumului în perioada între 2007 și PA, importurile care au făcut obiectul unui dumping au câștigat o cotă de piață considerabilă pe parcursul PA.
(109)
Prețurile medii ale importurilor din RPC care au făcut obiectul unui dumping au prezentat o scădere cu 39 % în decursul perioadei examinate, subcotând prețurile industriei din Uniune pe parcursul PA, după cum se explică în continuare în considerentul 112.
6.2.2.2. Subcotarea prețurilor
(110)
În sensul analizei subcotării prețurilor, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către industria din Uniune în ceea ce privește clienții independenți pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate care corespund importurilor din RPC către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește taxele vamale existente și costurile posterioare importului.
(111)
Cooperarea din partea exportatorilor chinezi a fost de nivel ridicat și a acoperit 69 % din volumul total al exporturilor din RPC în Uniune în decursul PA. Având în vedere că s-a constatat că un producător-exportator chinez nu a practicat dumpingul pe piața Uniunii, importurile acestuia nu au fost luate în considerare în sensul analizei subcotării prețurilor.
(112)
Comparația a arătat că, în cursul PA, produsul vizat, care a făcut obiectul unui dumping, originar din RPC și vândut în Uniune, a subcotat prețurile industriei din Uniune cu 24,2 %.
6.3. Situația economică a industriei din Uniune
6.3.1. Observații preliminare
(113)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a cuprins și o evaluare a tuturor indicatorilor economici pentru evaluarea situației industriei din Uniune din anul 2005 până la sfârșitul perioadei de anchetă.
6.3.2. Producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității
Tabelul 3
2005
2006
2007
2008
PA
Producție (tone)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Indice
100
100
99
86
64
Capacitate (tone)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Indice
100
100
100
97
90
Utilizarea capacității
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Indice
100
100
100
88
72
Sursa: Răspunsuri la chestionar.
(114)
După cum se arată în tabelul de mai sus, producția industriei din Uniune a scăzut cu 36 % în decursul perioadei examinate. Ar trebui remarcat că, deși consumul în Uniune a crescut cu 20 % între 2005 și 2007, producția industriei din Uniune a rămas stabilă pe parcursul perioadei respective, în condițiile în care scăzuse semnificativ între 2007 și PA, în conformitate cu scăderea consumului în Uniune.
(115)
Industria din Uniune și-a redus capacitatea de producție la aproximativ 144 000 de tone în decursul PA. Cu toate acestea, ținând cont de stagnarea vânzărilor și scăderea volumelor de producție, utilizarea capacității disponibile a scăzut de la 91 % în 2005 la 65 % în PA. Principala scădere a avut loc în perioada dintre 2007 și PA.
6.3.3. Volumul vânzărilor și cota de piață
(116)
Cifrele de vânzări din tabelul de mai jos se referă la volumul vândut primului client independent pe piața Uniunii.
Tabelul 4
2005
2006
2007
2008
PA
Volumul vânzărilor (în tone)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Indice
100
101
104
88
71
Cotă de piață
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Indice
100
95
87
81
77
Sursa: Răspunsuri la chestionar.
(117)
În timp ce consumul în Uniune a crescut cu 20 % în 2005 și 2007, volumul vânzărilor de produs în cauză realizate de industria din Uniune către clienți independenți pe piața Uniunii a crescut cu numai 4 %. Aceasta înseamnă că industria din Uniune nu a putut să beneficieze de creșterea consumului în perioada respectivă. Mai mult, pentru restul perioadei examinate, în timp ce consumul din Uniune a scăzut cu 22 %, volumul de vânzări al industriei din Uniune a scăzut și mai mult, cu 31 %. În consecință, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut continuu și semnificativ, iar pierderea de cotă de piață a atins 11,9 puncte procentuale în decursul perioadei examinate.
6.3.4. Prețurile unitare medii ale industriei din Uniune
(118)
Prețurile de vânzare medii franco fabrică ale industriei din Uniune către clienți independenți de pe piața Uniunii au scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei examinate. Principala scădere a avut loc între 2007 și PA, în același timp cu creșterea importurilor la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping. În consecință, în pofida creșterii prețurilor pentru materiile prime, industria din Uniune a trebuit să scadă prețurile de vânzare, mai ales în decursul PA.
Tabelul 5
2005
2006
2007
2008
PA
Preț mediu (EUR/tonă)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Indice
100
100
99
97
91
Sursa: Răspunsuri la chestionar.
(119)
Într-adevăr, s-a constatat o creștere a costului mediu de producție al industriei din Uniune cu 6 % între 2005 și PA. Aceasta s-a produs în principal din cauza creșterii de preț a granulelor din PET, care reprezintă principala materie primă utilizată în producția de FMR. Prețul mediu al granulelor din PET a crescut cu 12 % între 2005 și 2008, după care a scăzut la un nivel egal cu cel din 2005. Cu toate acestea, în aceeași perioadă, industria din Uniune a fost obligată să își mențină prețurile de vânzare la un nivel scăzut pentru a concura cu importurile la preț scăzut care au făcut obiectul unui dumping. În consecință, prețurile de vânzare ale industriei din Uniune au fost în mod semnificativ sub costuri în decursul PA.
6.3.5. Stocurile
(120)
Stocurile au reprezentat aproximativ 15 % din volumul producției în PA. Industria din Uniune și-a redus nivelul stocurilor cu 9 % în decursul perioadei examinate, mai ales între 2007 și PA. Cu toate acestea, această scădere a stocurilor ar trebui privită prin prisma nivelului mai scăzut de activitate ca urmare a reducerii extinderii industriei din Uniune.
Tabelul 6
2005
2006
2007
2008
PA
Stocuri (tone)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Indice
100
112
116
112
91
Sursa: Răspunsuri la chestionar.
6.3.6. Ocuparea forței de muncă, salariile și productivitatea
Tabelul 7
2005
2006
2007
2008
PA
Ocuparea forței de muncă - echivalent normă întreagă (ENI)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Indice
100
99
96
87
77
Costul forței de muncă (EUR/ENI)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Indice
100
102
102
118
106
Productivitatea (unități/ENI)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Indice
100
101
102
99
84
Sursa: Răspunsuri la chestionar.
(121)
Din cauza reducerii activității industriei din Uniune, numărul de angajați s-a redus substanțial cu 23 % în decursul perioadei examinate. Scăderea de productivitate ar trebui privită prin prisma naturii generale a reducerii activităților, atunci când scăderea numărului angajaților urmează numai la un anumit interval de timp după scăderea producției. Cu privire la costurile cu forța de muncă, acestea cresc ușor cu 6 % pe parcursul perioadei examinate.
6.3.7. Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitalurile
Tabelul 8
2005
2006
2007
2008
PA
Rentabilitatea
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Indice
100
-22
-37
- 378
- 438
Flux de lichidități (în mii de euro)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Indice
100
-9
5
- 120
- 141
Investiții (în mii de euro)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Indice
100
49
123
19
11
Randamentul investițiilor
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Indice
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Sursa: Răspunsuri la chestionar.
(122)
Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar ca procent al cifrei de afaceri a acestor vânzări. Pe parcursul perioadei examinate, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut dramatic de la un profit de 3 % în 2005 la o pierdere de 13,3 % în PA. Deși consumul în Uniune a prezentat o tendință crescătoare între 2005 și 2007, industria din Uniune nu a putut beneficia de această evoluție favorabilă din cauza importurilor la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping.
(123)
Tendința indicată de fluxul de lichidități, care reprezintă un indicator al capacității industriei de a-și autofinanța activitățile, reflectă într-o mare măsură evoluția rentabilității. În consecință, fluxul de lichidități prezintă o scădere substanțială în decursul perioadei examinate. Aceleași observații pot fi făcute referitor la rentabilitatea investițiilor, care a indicat o evoluție negativă similară, în conformitate cu rezultatele negative obținute de industria din Uniune în cursul perioadei examinate.
(124)
Ca urmare a celor de mai sus, capacitatea industriei din Uniune de a investi a devenit limitată, ținând cont de deteriorarea semnificativă a fluxului de lichidități în decursul perioadei examinate. În consecință, investițiile au scăzut cu 89 % în decursul perioadei examinate.
6.3.8. Creșterea
(125)
În timp ce consumul din Uniune a crescut cu 20 % între 2005 și 2007, industria din Uniune a reușit să crească volumul vânzărilor acesteia pe piața Uniunii cu numai 4 %, ceea ce a împiedicat-o să profite de extinderea consumului în Uniune. Dacă se examinează evoluția pe parcursul perioadei examinate, scăderea de 29 % a volumului de vânzări al industriei din Uniune a fost cu mult mai pronunțată decât scăderea de 7 % a consumului din Uniune. În consecință, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut, la rândul său, semnificativ, cu 12 puncte procentuale în cursul aceleiași perioade.
6.3.9. Amploarea marjei de dumping efective
(126)
Marjele de dumping pentru RPC specificate anterior în secțiunea privitoare la dumping se situează deasupra nivelului de minimis. Date fiind volumele și prețurile importurilor care au făcut obiectul dumpingului, impactul marjelor de dumping efective nu poate fi considerat neglijabil.
6.4. Concluzii privind prejudiciul
(127)
Ancheta a demonstrat că majoritatea indicatorilor de prejudiciu, de exemplu producția (- 36 %), utilizarea capacităților (- 28 %), volumul vânzărilor către clienți independenți pe piața Uniunii (- 29 %), cota de piață (- 12 puncte procentuale) și productivitatea (- 16 %), s-au degradat în decursul perioadei examinate. În plus, indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, cum ar fi fluxul de lichidități (- 241 %) și rentabilitatea (- 16,3 puncte procentuale) au fost grav afectați. Aceasta înseamnă că posibilitatea industriei din Uniune de a mobiliza capitaluri a fost, de asemenea, compromisă, în mod special în decursul PA.
(128)
S-a constatat că principalele pierderi suferite în perioada dintre 2008 și PA când, în pofida unei scăderi semnificative a consumului din Uniune, importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping au rămas prezente în volum mare pe piața Uniunii, subcotând prețurile industriei din Uniune cu peste 24 % în PA.
(129)
Ancheta a arătat, de asemenea, că cel mai înalt nivel al costului de producție al industriei din Uniune a fost atins în 2008, mai ales din cauza creșterii rapide a prețurilor principalei materii prime. În decursul PA, industria din Uniune a reușit să-și mențină și să-și controleze costul de producție cu eforturi de raționalizare și din cauza scăderii prețurilor granulelor din PET care a avut loc mai ales în cea de a doua jumătate a PA. Cu toate acestea, ținând cont de subcotarea semnificativă a prețurilor practicată de către exportatorii chinezi în decursul PA, industria Uniunii nu s-a aflat în postura de a crește prețurile de vânzare la un nivel care i-ar fi acoperit costurile. Aceasta a dus la o deteriorare semnificativă a situației financiare a acesteia în decursul PA.
(130)
Date fiind argumentele de mai sus, s-a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
7. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
7.1. Introducere
(131)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a verificat dacă importurile care fac obiectul unui dumping ale produsului în cauză originare din RPC au cauzat prejudicii industriei din Uniune într-o astfel de măsură încât să poată fi clasificate ca importante. În afara importurilor care fac obiectul unui dumping, au mai fost verificați și alți factori cunoscuți, care ar fi putut prejudicia în același timp industria din Uniune, pentru a se evita ca eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să fie atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
7.2. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(132)
Ancheta a arătat că importurile din RPC care fac obiectul unui dumping au crescut dramatic pe parcursul perioadei examinate, crescându-și cota pe piața Uniunii de peste șapte ori între 2005 și PA. S-a constatat, de asemenea, că în perioada dintre 2008 și PA, când consumul în Uniune a scăzut cu aproximativ 15 %, volumul importurilor care au făcut obiectul unui dumping din RPC a rămas ridicat și cota de piață a acestora chiar a crescut cu 15 %.
(133)
În decursul perioadei examinate, industria din Uniune a suferit o scădere semnificativă de 29 % în volumul său de vânzări și, în consecință, a pierdut aproape 12 puncte procentuale din cota de piață, de la 51,1 % la 39,2 %. În perioada dintre 2008 și PA, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu două puncte procentuale, în timp ce cea a importurilor chinezești care au făcut obiectul unui dumping a crescut, în pofida scăderii cererii pe piața Uniunii.
(134)
În ceea ce privește prețurile importurilor care au făcut obiectul unui dumping, acestea au scăzut cu 39 % în decursul perioadei examinate și au subcotat semnificativ prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii. În consecință, industria din Uniune nu a putut să introducă o creștere a prețurilor practicate pentru a compensa creșterea prețurilor materiilor prime. Ca rezultat, profitabilitatea vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a scăzut, după cum s-a explicat anterior în considerentul 122, de la un profit de 3 % în 2005 la o pierdere de 13,3 % în PA.
(135)
Ancheta a mai arătat că volumele sporite de importuri la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping au avut un impact negativ asupra pieței în general prin deprecierea prețurilor.
(136)
Prin urmare, se consideră că presiunea continuă exercitată de importurile la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping pe piața Uniunii nu a permis industriei din Uniune să-și adapteze prețurile sale de vânzare la costurile crescute ale materiilor prime, în special în 2008, când prețurile deșeurilor de metal au atins un nivel maxim. Aceasta explică pierderea cotei de piață și pierderea de rentabilitate a industriei din Uniune.
(137)
Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că înregistrarea unei creșteri rapide a importurilor din RPC, la un preț scăzut și care fac obiectul unui dumping, a avut un impact negativ considerabil asupra situației economice a industriei din Uniune.
7.3. Efectul altor factori
7.3.1. Evoluția cererii pe piața Uniunii
(138)
După cum s-a menționat anterior în considerentul 100, consumul de FMR din Uniune a crescut mai întâi între 2005 și 2007, după care a scăzut între 2008 și PA. În decursul perioadei examinate, industria din Uniune a pierdut o parte semnificativă a cotei sale de piață. Deși nu se poate exclude ideea că această evoluție negativă a consumului din Uniune între 2008 și PA ar fi putut avea un impact negativ asupra situației industriei din Uniune, merită remarcat că exportatorii chinezi au reușit în același timp să își crească cota de piață. În consecință, se consideră că deteriorarea situației economice a industriei comunitare nu se poate explica prin scăderea cererii, ci s-a produs în principal din cauza creșterii importurilor din RPC care au făcut obiectul unui dumping și din cauza subcotării practicate de exportatorii chinezi.
7.3.2. Prețurile materiei prime
(139)
Prețurile materiei prime, în principal granule din PET, au crescut semnificativ între 2005 și 2008, după care au crescut în cea de a doua jumătate a PA și au atins un nivel egal cu cel al anului 2005 spre finalul PA.
(140)
Ancheta a confirmat că, pentru producerea FMR, costurile de producție ale industriei din Uniune au urmat aceeași tendință cu cea a evoluției prețurilor materiei prime și au crescut cu 6 % în decursul întregii perioade examinate. Cu toate acestea, într-o piață guvernată de condiții comerciale autentice, și anume în absența dumpingului prejudiciabil, poate fi de așteptat ca prețurile să se adapteze în mod regulat pentru a reflecta evoluția diferitelor componente ale costului de producție. Acest lucru nu s-a întâmplat în cazul de față. Într-adevăr, industria din Uniune a fost obligată să-și mențină prețurile de vânzare la un nivel scăzut pentru a concura cu importurile la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping, ceea ce a dus la o scădere semnificativă a rentabilității sale. În consecință, se concluzionează provizoriu că subcotarea practicată de exportatorii chinezi a depreciat prețurile pe piața Uniunii și a împiedicat industria din Uniune să își crească prețurile de vânzare pentru a-și acoperi costurile.
7.3.3. Producția captivă a industriei din Uniune
(141)
Ancheta a arătat că numai un producător din Uniune care a cooperat cu ancheta era integrat vertical și că producția captivă se utiliza pentru transformarea ulterioară în produse cu valoare adăugată în industria în aval. Ancheta nu a scos în evidență nicio problemă de producție legată de aceste produse în aval. Într-adevăr, utilizarea captivă a rămas stabilă pe parcursul perioadei examinate și a reprezentat aproximativ 7 % din volumul producției.
(142)
Pe această bază, s-a considerat că producția captivă a industriei din Uniune nu a contribuit la deteriorarea situației sale financiare, în special în cursul PA.
7.3.4. Performanța la export a industriei din Uniune
(143)
Deși analiza prejudiciului și a legăturii de cauzalitate s-a concentrat pe situația industriei din Uniune pe piața Uniunii, s-au examinat rezultatele acesteia la export pentru a se determina dacă acestea ar putea constitui un alt factor susceptibil să explice prejudiciul constatat. Analiza a arătat că vânzările la export realizate de industria din Uniune către părți independente au rămas modeste (circa 3 %) pe parcursul perioadei luate în considerare. Scăderea volumului de vânzări la export, de la aproximativ 18 000 tone în 2005 la aproximativ 7 000 tone în cursul PA, poate fi explicată prin scăderea producției în cursul aceleiași perioade. Cu toate acestea, prețul la export a fost superior prețului facturat de industria din Uniune clienților săi pe piața Uniunii. Din acest motiv, s-a considerat că scăderea volumului exporturilor nu poate explica nivelul prejudiciului suferit de industria din Uniune și, în special, scăderea semnificativă a rentabilității în cursul PA.
7.3.5. Importurile din alte țări terțe
(144)
Tendințele volumului importurilor și ale prețurilor din alte țări terțe între 2005 și PA au fost după cum urmează:
Tabelul 9
Alte țări terțe
2005
2006
2007
2008
PA
Importuri (tone)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Indice
100
101
97
72
55
Cotă de piață
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Indice
100
96
81
66
59
Preț (EUR/tonă)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Indice
100
102
98
99
98
Sursa: Eurostat.
(145)
Principalele patru dintre celelalte țări terțe care exportă FMR către Uniune sunt Elveția, Belarus, Japonia și Thailanda. După cum arată tabelul de mai sus, volumul combinat al importurilor din aceste țări a fost relativ scăzut în raport cu consumul din Uniune și a scăzut cu 45 % pe parcursul perioadei examinate. Prețurile medii de import au rămas stabile și relativ ridicate în decursul PA.
(146)
Pe baza constatărilor de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că importurile din aceste țări terțe nu au contribuit la prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
7.3.6. Importurile din Coreea și Taiwan
(147)
Privind importurile din Taiwan și Coreea, după cum s-a menționat anterior, s-a evaluat provizoriu că atât importurile din Taiwan, cât și cele din Coreea nu s-au efectuat la prețuri de dumping în cursul PA. Aceste importuri sunt prezentate în continuare în tabelele 10 și 11:
Tabelul 10
Totalul importurilor din Coreea
2005
2006
2007
2008
PA
Volum (tone)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Indice
100
118
157
142
140
Cotă de piață
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Indice
100
112
131
130
151
Prețuri (EUR/tonă)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Indice
100
93
91
91
85
Sursa: Eurostat.
(148)
După cum se poate vedea din tabelul de mai sus, volumul importurilor din Coreea au urmat în general o tendință similară cu cea a consumului în decursul perioadei examinate. Volumul importurilor a crescut de la 17 542 tone în 2005 la 24 580 de tone în PA. Aceasta a dus la o creștere a cotei de piață a importurilor de la 7,9 % în 2005 la 11,9 % în PA. Merită remarcat, cu toate acestea, că volumul importurilor a scăzut substanțial între 2007 și sfârșitul PA.
(149)
Merită remarcat, de asemenea, că, în timp ce prețurile medii la import din Coreea au scăzut cu 15 % în decursul perioadei examinate, acestea au rămas mai mari decât prețurile medii la import din RPC pe parcursul aceleiași perioade.
Tabelul 11
Totalul importurilor din Taiwan
2005
2006
2007
2008
PA
Volum (tone)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Indice
100
106
140
150
111
Cotă de piață
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Indice
100
100
117
138
119
Prețuri (EUR/tonă)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Indice
100
88
82
85
86
Sursa: Eurostat.
(150)
Privind importurile din Taiwan, acestea au crescut de la 7 343 tone în 2005 la 8 163 tone în PA, deci cu 11 %. În același timp, cota lor de piață a crescut ușor de la 3,3 % în 2005 la 4 % în PA. Ca și în cazul importurilor coreene, volumul importurilor taiwaneze a scăzut considerabil între 2007 și sfârșitul PA.
(151)
Prețurile medii la import din Taiwan au scăzut cu 14 % în decursul perioadei examinate, dar au rămas considerabil mai ridicate decât prețurile la import din RPC în decursul aceleiași perioade.
(152)
Pe baza celor de mai sus, nu se poate exclude ideea că importurile din Coreea și Taiwan ar fi putut contribui, într-o anumită măsură, la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Cu toate acestea, volumul importurilor și prețurile în decursul PA nu par să fie la un astfel de nivel încât să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
7.3.7. Alți producători din Uniune
(153)
Analiza datelor referitoare la piața Uniunii a sugerat că ceilalți producători din Uniune nu au câștigat în cota de piață pe parcursul perioadei examinate. Ancheta nu a scos în evidență nicio problemă deosebită în materie de concurență între producătorii din Uniune și niciun efect de denaturare a schimburilor comerciale care ar putea explica prejudiciul important constatat pentru industria Uniunii.
(154)
Pe baza celor prezentate anterior, s-a concluzionat în mod provizoriu că producătorii care nu au fost incluși în definiția industriei din Uniune nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune.
7.4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(155)
Analiza anterioară a demonstrat că, pe parcursul perioadei examinate, a existat o creștere substanțială, atât în volum, cât și în cota de piață, a importurilor la prețuri scăzute originare din RPC care au făcut obiectul unui dumping. În plus, s-a constatat că aceste importuri s-au realizat la prețuri de dumping inferioare prețurilor facturate de industria din Uniune pentru tipurile de produse similare pe piața Uniunii.
(156)
Această creștere a volumului și a cotei de piață a importurilor la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping a coincis cu o creștere generală a cererii în Uniune în decursul perioadei dintre 2005 și 2007, dar și cu evoluția negativă a cotei de piață a industriei din Uniune în decursul aceleiași perioade. Mai mult, între 2007 și PA când cererea pe piața Uniunii a scăzut, exportatorii chinezi au reușit să își crească cota de piață. În același timp, s-a observat o continuare a evoluției negative a cotei de piață a industriei din Uniune, precum și a principalilor indici ai situației economice a acesteia. Într-adevăr, pe parcursul perioadei examinate, creșterea importurilor la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping, care au subcotat în mod constant prețurile industriei din Uniune, a dus la o scădere a rentabilității industriei din Uniune cu peste 16 puncte procentuale, ceea ce a provocat pierderi importante în PA.
(157)
Examinarea celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut produce prejudicii industriei din Uniune a arătat că acești factori nu par să fie de așa natură încât să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(158)
Având în vedere analiza menționată mai sus, care a evidențiat și separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
8. INTERESUL UNIUNII
8.1. Observație preliminară
(159)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă, în pofida concluziilor provizorii privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase de a concluziona că nu este în interesul Uniunii să adopte măsuri antidumping provizorii în cazul de față. Analiza interesului Uniunii s-a bazat pe aprecierea tuturor diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei Uniunii, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului vizat.
8.2. Industria din Uniune
(160)
Industria din Uniune este compusă din patru producători, stabiliți în diferite state membre ale Uniunii, care angajează direct peste 1 300 de oameni în producția produsului vizat.
(161)
Industria din Uniune a suferit un prejudiciu important din cauza importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping. Se reamintește că toți indicatorii de prejudiciu au prezentat o evoluție negativă pe parcursul perioadei examinate. În special, indicatorii prejudiciului referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, cum ar fi fluxul de lichidități, rentabilitatea investițiilor și rentabilitatea au fost grav afectați. În absența măsurilor, este foarte probabil că deteriorarea situației economice a industriei din Uniune se va agrava.
(162)
Este de așteptat ca instituirea taxelor antidumping provizorii să restabilească condițiile comerciale autentice pe piața Uniunii, permițând industriei din Uniune să alinieze prețurile FMR pentru a reflecta costurile diferitelor componente și condițiile de piață. Este de așteptat ca instituirea măsurilor provizorii să permită industriei din Uniune să-și recâștige cel puțin în parte cota de piață pierdută în cursul perioadei examinate, cu impact ulterior pozitiv asupra situației sale economice și a rentabilității sale.
(163)
Prin urmare, s-a concluzionat că instituirea măsurilor antidumping provizorii asupra importurilor de FMR originare din RPC ar fi în interesul industriei din Uniune.
8.3. Importatorii
(164)
S-au trimis chestionare la zece importatori din Uniune. Numai doi importatori, stabiliți în Germania și Spania, reprezentând 15,4 % și, respectiv, 0,2 % din totalul importurilor din RPC, au cooperat cu ancheta. Privind primul importator, ancheta a arătat că acesta importa numai din RPC și că aproape întreaga sa cifră de afaceri era legată de produsul vizat. În cel mai rău caz, o taxă antidumping de 9 % ar duce la o scădere semnificativă a rentabilității acestui importator și societatea sa ar putea intra pe pierdere. Cu toate acestea, se consideră că importatorul ar putea transfera cel puțin o parte a creșterii costurilor către clienții săi, având în vedere poziția sa puternică pe piață în raport cu unii mari utilizatori. În plus, el s-ar putea orienta către alte surse de aprovizionare, cel puțin pe termen lung. Privind cel de al doilea importator, produsul vizat reprezintă numai o parte limitată a totalului afacerii sale (0-5 %) și, prin urmare, orice impact negativ al măsurilor propuse este probabil să fie neglijabil.
(165)
Pe baza informației disponibile, s-a concluzionat că, deși impunerea de măsuri antidumping provizorii ar avea un impact negativ asupra unuia dintre importatorii mai sus menționați, importatorul respectiv ar trebui să fie în situația de a transfera cel puțin o parte din creșterile de cost către clienții săi și/sau de a se orienta către alte surse de aprovizionare. Prin urmare, impunerea de măsuri provizorii nu ar trebui să aibă un impact negativ general semnificativ asupra importatorilor.
8.4. Utilizatorii
(166)
Utilizatorii de FMR s-au arătat puternic interesați de acest caz. Din cei 68 de utilizatori contactați, 33 au cooperat la anchetă. Acești utilizatori cooperanți reprezintă 25 % din totalul importurilor din RPC. Aceste societăți sunt stabilite pe întreg teritoriul Uniunii și sunt prezente în diferite sectoare industriale, de exemplu cel al pneurilor și al aplicațiilor pentru automobile, al frânghiilor și cel al aplicațiilor industriale.
(167)
Pentru claritate și având în vedere că impunerea de măsuri provizorii ar afecta utilizatorii în mod diferit în funcție de sectorul în care operează, impactul măsurilor asupra utilizatorilor s-a analizat prin gruparea acestora în sectoare industriale separate, conform descrierii de mai jos.
(168)
Privind utilizatorii prezenți în sectorul pneurilor, s-au primit patru răspunsuri la chestionare din partea producătorilor. Conform datelor furnizate de producătorii de pneuri, partea FMR în cadrul costurilor de producție ale unui pneu a fost relativ limitată, în medie sub 1 %, iar profitul mediu legat de fabricarea pneurilor s-a ridicat la aproximativ 2 %. S-a constatat că niciunul dintre utilizatorii cooperanți nu importa produsul vizat din RPC. Prin urmare, dacă s-ar impune taxe antidumping provizorii, se consideră că acești utilizatori nu ar trebui să fie afectați de măsurile asupra importurilor din RPC. În plus, dacă orice utilizator din acest sector importă din RPC, există mai multe surse alternative de aprovizionare.
(169)
Privind sectorul legat de industria automobilelor (în special în ceea ce privește producția de centuri de siguranță și airbaguri), s-au primit din partea utilizatorilor șase răspunsuri la chestionare. Aceste șase societăți au reprezentat 5 % din totalul importurilor de FMR din RPC în PA. În general, s-a constatat că, în medie, produsele la care se folosesc FMR reprezintă mai puțin de 4 % din cifra totală de afaceri a acestor societăți și că profitul mediu realizat în acest domeniu de activitate este de aproximativ 3 %. Mai mult, s-a constatat că cele șase societăți achiziționau FMR în principal de la producători din Uniune, în timp ce numai 11 % din achizițiile lor erau importate din RPC. Prin urmare, impunerea de măsuri provizorii asupra importurilor din RPC este puțin probabil să afecteze în mod serios sectorul legat de industria automobilelor, având în vedere că s-a constatat că aceste societăți erau profitabile și că RPC nu este principala lor sursă de aprovizionare.
(170)
Privind fabricile de frânghii, s-au primit trei răspunsuri la chestionare, reprezentând sub 1 % din totalul importurilor din RPC în PA. Procentul din industrie care folosește FMR a fost de aproximativ 18 % din totalul întreprinderilor acestora și marja medie de profit realizată în întreprinderea respectivă era de aproximativ 8 % în PA. Pe această bază, s-a estimat că impunerea de taxe antidumping provizorii asupra importurilor din RPC este probabil să le scadă marja de profit doar într-o mică măsură. Ancheta a arătat, de asemenea, că majoritatea importurilor (66 %) în decursul PA au fost din RPC, în timp ce 20 % au fost originare din Coreea. Prin urmare, dacă se impun măsuri, este puțin probabil ca acest sector să fie serios afectat, având în vedere că impactul asupra marjei de profit este limitat și că există alte surse de aprovizionare.
(171)
Unii producători de frânghii au afirmat că, având în vedere că FMR se folosesc în mod predominant în alte sectoare, de exemplu cel industrial sau al industriei automobilului, impunerea de măsuri antidumping ar duce la o lipsă de disponibilitate a tipurilor de FMR folosite de fabricanții de frânghii, având în vedere că producătorii din Uniune s-ar concentra mai întâi asupra piețelor importante și ar furniza sectoarele rămase numai în măsura existenței unei capacități suplimentare. Cu toate acestea, ar trebui remarcat că sunt disponibile alte surse de aprovizionare, inclusiv industria din Uniune, Coreea și Taiwan, precum și din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor. În consecință, acest argument a fost respins.
(172)
Privind utilizatorii din cadrul sectorului aplicațiilor industriale, de exemplu acoperișuri, centuri, bice și textile industriale, în total s-au primit 19 răspunsuri la chestionare. Acești utilizatori au reprezentat 19 % din totalul importurilor din RPC în decursul PA. Pe baza informațiilor disponibile pentru acest sector, procentul din domeniul de activitate în care se folosește FMR reprezintă 64 % din totalul întreprinderii și profitul mediu realizat în această întreprindere este 13 %. Este probabil ca impactul taxelor antidumping să scadă numai într-o mică măsură marja medie de profit realizată în acest sector. Ancheta a arătat, de asemenea, că acești utilizatori achiziționau mai ales de la producători din Uniune și din RPC. Prin urmare, impunerea de măsuri asupra importurilor din RPC ar trebui să nu aibă un impact negativ semnificativ asupra acestui sector, luând în considerare impactul limitat asupra marjei de profit și existența altor surse de aprovizionare.
(173)
Unii utilizatori au afirmat că, dacă se impun măsuri antidumping, acestea ar avea impact negativ asupra lor în două moduri. Ei au afirmat că nu numai că ar exista o lipsă de surse alternative disponibile, dar și că țările vizate ar trece de la exportul produsului vizat la exportul produselor de pe piața din aval.
(174)
Privind afirmația că nu vor exista surse alternative disponibile, se remarcă mai întâi că nu se vor impune măsuri provizorii împotriva importurilor din Coreea și Taiwan. Mai mult, după cum s-a menționat în considerentul 171, sunt disponibile alte surse de aprovizionare din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor. În al doilea rând, privind aprovizionarea de către industria din Uniune, ancheta a indicat anumite neajunsuri în aprovizionarea din partea anumitor producători din Uniune pentru anumiți utilizatori. Cu toate acestea, analiza nu a evidențiat nicio probă conform căreia aceste neajunsuri ar avea loc regulat. Pe baza celor de mai sus și în special datorită existenței altor surse disponibile de aprovizionare, această afirmație a fost respinsă.
(175)
Privind afirmația că producătorii de FMR din țările vizate ar începe să exporte produse pe piața din aval, ar trebui remarcat că nu se vor impune măsuri provizorii asupra importurilor din Coreea și Taiwan. Prin urmare, chiar dacă exportatorii chinezi schimbă o parte din exporturile lor către piața din aval, se consideră că utilizatorii de FMR ar trebui să poată rămâne competitivi pentru ar putea în continuare să se aprovizioneze cu FMR de la alți furnizori care nu fac obiectul măsurilor. În consecință, acest argument a fost respins.
(176)
Ținând cont de cele de mai sus, chiar dacă este probabil ca unii dintre utilizatori să sufere un impact negativ din partea măsurilor asupra importurilor din RPC, impactul general asupra utilizatorilor din diferite sectoare industriale pare să fie limitat. Prin urmare, s-a concluzionat în mod provizoriu că, pe baza informațiilor disponibile, este foarte probabil ca efectul măsurilor antidumping împotriva importurilor de FMR originare din RPC să nu aibă un impact negativ semnificativ asupra utilizatorilor produsului vizat.
8.5. Concluzie privind interesul Uniunii
(177)
Ținând seama de cele menționate anterior și pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, în general, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de FMR originare din RPC.
9. NEIMPUNEREA DE TAXE
(178)
Prin prisma constatărilor că marjele medii ponderate naționale de dumping pentru importurile originare din Coreea și Taiwan sunt de minimis, nu se impun taxe antidumping provizorii pentru importurile originare din aceste țări.
10. PROPUNEREA DE MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
10.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(179)
Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, cauzalitatea și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.
(180)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(181)
Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze profitul înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzarea produsului similar în Uniune. Se consideră că profitul care ar putea fi obținut în absența importurilor care fac obiectul unui dumping ar trebui să se bazeze pe anul 2005, singurul an în care industria din Uniune a obținut profituri și în care importurile chinezești au fost mai puțin prezente pe piața Uniunii. Astfel, se consideră că o marjă de profit de 3 % din cifra de afaceri ar putea fi privită ca un minim adecvat pe care industria din Uniune l-ar putea atinge în absența dumpingului prejudiciabil.
(182)
Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Acest preț neprejudiciabil a fost obținut adăugând marja de profit de 3 % menționată anterior la costul de producție.
(183)
Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea, pe tipuri de produse, a prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion cu prețul neprejudiciabil al tipurilor de produse vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii pe parcursul PA. Eventualele diferențe rezultând din această comparație au fost exprimate ca procent din valoarea CIF media de import a tipurilor de produse comparate.
10.2. Măsuri provizorii
(184)
Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii pentru importurile originare din RPC, la nivelul marjei celei mai scăzute (de dumping sau de prejudiciu), în conformitate cu regula celei mai reduse taxe.
(185)
Nivelurile individuale pentru fiecare societate ale taxelor antidumping menționate în prezentul regulament s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză, în cursul anchetei. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din Republica Populară Chineză fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod expres în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate la societățile menționate în mod expres, nu pot beneficia de aceste niveluri și se supun taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(186)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (3) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei antidumping.
(187)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.
(188)
Marjele de dumping și prejudiciu se stabilesc după cum urmează:
Societatea
Marja de dumping
Marja de prejudiciu
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
N/A
Societăți cooperante neincluse în eșantion
8,9 %
57,3 %
Toate celelalte societăți
9,3 %
57,6 %
11. INFORMAREA PĂRȚILOR
(189)
Rezultatele provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își facă cunoscute opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. În plus, trebuie menționat că observațiile privind instituirea de taxe antidumping făcute în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul oricăror concluzii definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se impune o taxă provizorie antidumping asupra importurilor de fire de mare rezistență din poliester (altele decât ața de cusut), necondiționate pentru vânzarea cu amănuntul, inclusiv monofilamente având sub 67 decitex, originare din Republica Populară Chineză, încadrate în prezent la codul NC 5402 20 00.
(2) Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil prețului net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, se stabilește după cum urmează pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare:
Societatea
Nivelul taxei (%)
Cod adițional TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Societăți enumerate în anexă
8,9
A977
Toate celelalte societăți
9,3
A999
(3) Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
(4) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
(1) Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
(2) În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 1 iunie 2010.