РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 699/2012 НА КОМИСИЯТА
от 30 юли 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедурата
(1)
На 1 ноември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за откриването на процедурата“), Европейската комисия („Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция („засегнатите държави“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 20 септември 2011 г. от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („жалбоподателите“) от името на производители, които представляват основен дял - в случая над 40 % - от общото производство на Съюза на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което беше счетено за достатъчно основание за откриване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители и представителите на засегнатите държави, а също така и известните вносители и ползватели за откриването на процедурата. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, определен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице основателни причини за това, беше дадена такава възможност.
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(5)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедурата беше предвидено за установяването на вредата да се подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(6)
В известието за откриването на процедурата Комисията обяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от трима от 22-мата производители от Съюза, за които беше известно, че произвеждат сходния продукт преди датата на започване на разследването.
(7)
Извадката беше подбрана въз основа на обема на продажбите и производството, който може да бъде разследван в рамките на наличното време. Включените в извадката производители от Съюза са установени в четири държави членки и държат 48 % от общите продажби в ЕС на всички производители от Съюза и 64 % от тези на производителите, които се представиха. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(8)
Предвид потенциално големия брой несвързани вносители в известието за откриването на процедурата беше предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и, ако това е така, да подбере извадка, от всички вносители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт през разследвания период от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г.
(9)
От 38-те несвързани вносители, с които се свърза Комисията, само пет дружества отговориха в срок на въпросите, свързани с изготвянето на извадката. За едно дружество се оказа, че е ползвател, а не вносител. Поради това беше прието, че не е необходимо изготвяне на извадка и въпросници бяха изпратени и на четиримата вносители, които заявиха своя интерес. В крайна сметка само двама вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие при разследването.
в) Изготвяна на извадка от производители износители
(10)
С оглед на очевидно големия брой производители износители в известието за откриване за определянето на дъмпинга беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и, ако това е така, да подбере извадка, от всички производители износители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт през разследвания период от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. Бяха проведени консултации и с органите на засегнатите държави.
(11)
Що се отнася до Русия, нито един производител износител не оказа съдействие при разследването. Що се отнася до турските производители износители, от тях интереса си заявиха трима, поради което Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка по отношение на Турция. Трите съдействащи турски дружества представляват по-голямата част от турския износ за Съюза по време на разследвания период.
г) Отговори на въпросника и проверки
(12)
За да направи анализ на положението Комисията изпрати въпросници до всички съдействащи турски производители износители, както и до всички включени в извадката производители от Съюза и до съдействащите несвързани вносители и ползватели.
(13)
Отговори на въпросника бяха получени и от тримата съдействащи турски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от двама несвързани вносители от Съюза и от четирима ползватели.
(14)
Комисията издири и провери всичката информация, която сметна за необходима за временното определяне на дъмпинга, на произтичащата от него вреда и на интереса на Съюза. Бяха проведени проверки на място в помещенията на следните дружества.
Производители износители от Турция
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Турция;
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Турция;
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Турция.
Производители от Съюза
-
ERNE Fittings, Schlinz, Австрия;
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Италия.
3. Разследван период
(15)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи значение за оценката на вредата, обхвана периода от 2008 г. до края на разследвания период („разглежданият период“).
4. Мерки в сила по отношение на други трети държави
(16)
Антидъмпингови мерки са в сила по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Малайзия, Китайската народна република, Република Корея и Тайланд, а след установени практики за заобикаляне и по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, изпращани от Индонезия, Шри Ланка, Филипините и Тайван (с някои изключения) (3). Държавите, посочени в предходното изречение, се наричат по-долу „държави с наложени антидъмпингови мерки“.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(17)
Разглежданият продукт е принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, понастоящем попадащи под кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“).
(18)
В производствения процес за производството на колена, преходни муфи и тройници се използват безшевни или заварени стоманени тръби, докато за производството на капаци като суровина обикновено се използва стоманена ламарина. Колената и преходните муфи се изработват чрез рязане и формоване, огъване или намаляване на сечението. Тройниците се изработват на хидравлична преса, а капаците се изработват чрез формоване на ламарината или листовия материал. След това обикновено се оформят скосяванията, артикулите се подлагат на сачмоструйна обработка и се опаковат. В някои случаи продуктът се поцинкова. Всички видове продукти имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения.
(19)
Принадлежностите за тръбопроводи се използват в нефтохимическата промишленост, строителството, производството на енергия, корабостроенето и промишлените инсталации. Използват се за свързване на тръби или тръбопроводи помежду им във всички от горепосочените приложения.
2. Сходен продукт
(20)
За разглеждания продукт и за някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана, продавани на вътрешния пазар в засегнатите държави, както и за някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана, продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, беше установено, че имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Русия
(21)
Както беше посочено в съображение 11, нито един руски производител износител не оказа съдействие при разследването. Поради това в съответствие с член 18 от основния регламент изчисленията за дъмпинга за Русия бяха направени на основата на наличните факти, както е обяснено по-долу.
1.1. Нормална стойност
(22)
При липсата на съдействие от страна на руските производители износители нормалната стойност за Русия беше изчислена въз основа на наличните факти.
(23)
Следва да се припомни, че жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг по отношение на руския внос на разглеждания продукт. В отсъствието на по-подробна информация изчисленията, които сочат към това доказателство, са въз основа на конструирана нормална стойност за Русия. Независимо от това с цел да определи по-точна нормална стойност Комисията временно реши нормалната стойност за Русия да бъде конструирана въз основа на информацията, получена по време на разследването от онези турски производители износители, които използват руски безшевни тръби като материал, който влагат в производството на разглеждания продукт. Стойността на суровината определено съставлява най-голямата част от производствените разходи за разглеждания продукт и поради това този метод беше счетен за най-разумния метод за определяне на нормалната стойност за Русия въз основа на наличните данни.
(24)
Поради това нормалната стойност за Русия беше изчислена чрез определяне на среднопретеглената нормална стойност на съдействащите турски производители износители, които закупуват част от суровините за своето производство от Русия.
(25)
Важно е да се отбележи, че така получената нормална стойност беше определена за вида на продукта (колена), който е с най-големи обеми във вноса, а не за всички видове на разглеждания продукт, за да има възможност за представително сравнение с експортната цена (вж. следващите съображения).
1.2. Експортна цена
(26)
При липсата на по-подробна информация за цените експортната цена за износа на разглеждания продукт с произход от Русия беше определена въз основа на данните на Евростат за вноса. Предвид изключително разнообразния продуктов микс, който се декларира по някои кодове от КН, експортната цена беше определена, като използването на данните на Евростат беше ограничено до вида продукт (колена), който има най-голям обем във вноса, което се счита за представително за разглеждания продукт като цяло. Следователно експортната цена беше на база код по КН 7307 93 11.
(27)
Данните на Евростат за вноса трябваше да бъдат коригирани с оглед на факта, че при някои трансакции за внос от Русия към България, Естония и Литва имаше некоректни декларации, дължащи се най-вероятно на неправилно класиране на продукта. Тези трансакции бяха открити с помощта на статистическите данни за вноса, които се предоставят в базата данни съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент, и бяха елиминирани от изчислението на експортната цена, за да не се използва изкривена експортна цена при изчислението на дъмпинга.
1.3. Сравнение
(28)
Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на експортната цена франко завода въз основа на данните на Евростат с нормалната стойност за Русия, определена съгласно посоченото по-горе.
(29)
За определянето на експортната цена франко завода в експортната цена CIF въз основа на данните на Евростат (коригирана с цел премахване на изкривяванията, посочени по-горе) беше направена корекция за транспортните разходи. За тази цел бяха използвани транспортните разходи, изчислени в жалбата, тъй като беше счетено, че тази оценка е разумна.
1.4. Дъмпингов марж
(30)
Валидният за цялата страна дъмпингов маржов беше изразен като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване.
(31)
Въз основа на гореизложеното общият за страната временен дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване, е, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Всички дружества
23,8 %
2. Турция
2.1. Нормална стойност
(32)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за всеки от тримата съдействащи производители износители дали общият обем на продажбите им на вътрешния пазар на сходния продукт е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на техните експортни продажби на разглеждания продукт за Съюза. При разследването се установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са били представителни за всички производители износители.
(33)
Комисията впоследствие определи онези видове на продукта, които дружествата продават на вътрешния пазар и които имат като цяло представителни продажби на вътрешния пазар, идентични или много сходни с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(34)
За всеки вид на сходния продукт, продаван от производителите износители на техния вътрешен пазар, за който се установи, че е сравним с вид на разглеждания продукт, продаван за износ за Съюза, беше определено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, е представлявал около 5 % от общия обем на сравнимия вид на продукта, продаван за износ за Съюза. При разследването се установи, че при всяко едно от трите дружества представителни продажби на вътрешния пазар са били налице за болшинството видове на продукта.
(35)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на разглеждания продукт, осъществени на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайно осъществяване на търговска дейност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар през разследвания период.
(36)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, която е равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше над 80 % от общия обем на продажбите от този вид, и когато среднопретеглената продажна цена беше равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта беше изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар за въпросния вид.
(37)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта представляваше 80 или по-малко процента от общия обем на продажбите на този вид на продукта или когато среднопретеглената цена за този вид беше по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност беше на база действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар от въпросния вид.
(38)
При разследването се установи, че рентабилните продажби на някои сравними видове на продукта бяха над 80 % от общия обем на продажбите на вътрешния пазар и поради това при тях за изчисляването на средната цена за нормалната стойност бяха използвани всички продажби на вътрешния пазар. За останалите видове на продукта, за които също беше счетено, че са били продавани при обичайно осъществяване на търговска дейност, бяха използвани само рентабилните продажби.
(39)
Когато всички видове на продукта бяха продавани на загуба, беше счетено, че те не са били продавани при обичайно осъществяване на търговска дейност. За видовете на продукта, чиито продажби не са извършени при обичайно осъществяване на търговска дейност, както и за видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана. И трите разследвани дружества са продавали такива видове на продукта за износ за Съюза, макар и в ограничени количества.
(40)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административните разходи (ТОА) и среднопретеглената печалба, реализирана от засегнатите съдействащи производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайно осъществяване на търговска дейност по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. За видовете на продукта, които не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, за конструиране на нормалната стойност бяха използвани среднопретеглената печалба и ТОА разходите при обичайно осъществяване на търговска дейност за непредставителните продажби.
2.2. Експортна цена
(41)
Във всички случаи разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза и следователно експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно на база действително платените или подлежащи на плащане експортни цени.
(42)
Едно от трите съдействащи турски дружества е имало много ограничени експортни продажби за Съюза по време на разследвания период. Съответното дружество твърди, че е желаело да реализира по-голям износ за Съюза, но не е могло да предложи достатъчно ниски цени на вносителите, и поиска това обстоятелства да бъде отчетено при анализа.
(43)
Изчисляването на дъмпинга за това дружество обаче трябваше да се направи на база неговите ограничени продажби. Дори и да са били ограничени, продажбите на дружеството за Съюза не могат да бъдат пренебрегнати и представляват единствената база за изчисляването на индивидуален дъмпингов марж за това дружество. При всички случаи неспособността на дружеството да реализира по-големи продажби поради практикуваните според него високи цени не може да се разглежда като фактор, който може да има влияние върху изчисляването на дъмпинга по отношение на това дружество.
2.3. Сравнение
(44)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на база цена франко завода. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост. Бяха направени съответните корекции във всички случаи, в които беше счетено, че такива са уместни, коректни и има проверени доказателства в тяхна подкрепа. По-конкретно беше направена корекция за разходите за морско навло и застраховка, включително транспорт в държавата износител, отстъпки, комисиони, разходи по кредити и банкови такси.
2.4. Дъмпингови маржове
(45)
Временните дъмпингови маржове са изразени като процент от цената CIF граница на Съюза, преди обмитяването.
а) Дъмпингови маржове за разследваните дружества
(46)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент индивидуалният дъмпингов марж за един от тримата съдействащи производители износители беше определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на дружеството за разследвания продукт за Съюза.
(47)
Що се отнася до останалите двама съдействащи турски производители обаче, изчисленията на дъмпинга по отношение на тях показаха, че те са участвали в целенасочен дъмпинг по отношение на определен период от време, както и по отношение на определени клиенти и региони. Техните експортни цени определено показват ясен модел и са се различавали значително при различните купувачи, региони, а също и през различните периоди. Освен това изчисляването на дъмпинга на база сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглента стойност на експортните цени не отрази в пълна степен дъмпинга от страна на съответните двама производители.
(48)
Поради това и за да бъде отразен в пълна степен дъмпингът от страна на съответните двама производители, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент нормалната стойност, установена на база среднопретеглена стойност, беше сравнена в техния случай с цените на всяка отделна експортна трансакция за Съюза.
б) Дъмпингов марж за несъдействащи дружества
(49)
По отношение на несъдействащите турски производители износители беше установен остатъчен дъмпингов марж. Като се има предвид, че степента на съдействие беше счетена за сравнително ниска (износът на трите съдействащи турски дружества е с обем, който представлява по-малко от 80 % от общия турски внос за Съюза през РП), остатъчният дъмпингов марж беше определен на база разумен подход, който дава марж, който е по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества. Този марж беше определен на база продажбите на представителните видове на продукта, произвеждан от съдействащия турски производител с най-високия дъмпингов марж от трите съдействащи дружества.
(50)
Въз основа на горното временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване, са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Всички останали дружества
16,7 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(51)
През РП сходният продукт се е произвеждал от 22-ма производители от Съюза. По смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент 22-мата производители от Съюза съставляват промишлеността на Съюза и поради това същите по-долу са наричани „промишлеността на Съюза“.
(52)
Както беше посочено в съображение 7 по-горе, тримата включени в извадката производители от Съюза представляват около 50 % от общите продажби в Съюза на сходния продукт.
2. Потребление на Съюза
(53)
Потреблението на Съюза беше определено на база обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, въз основа на информацията, получена от отговорите на въпросника, дадени от включените в извадката предприятия, от оценките, представени в жалбата за останалите производители от Съюза, и от данните за обема на вноса от Евростат.
(54)
Потреблението на Съюза е спаднало значително - с 40 % - между 2008 г. и РП. През 2009 г. то е спаднало с 44 %, задържало се е на това ниво през 2010 г., преди леко да се увеличи с 4 пункта през РП.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
98 197
55 172
54 878
58 706
Индекс (2008 г. = 100)
100
56
56
60
3. Внос от засегнатите държави
3.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(55)
Комисията провери дали вносът на засегнатия продукт с произход от Русия и Турция трябва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(56)
По отношение и на двете засегнати държави разследването показа, че дъмпинговите маржове са били над определените в член 9, параграф 3 от основния регламент прагове de minimis и че обемът на дъмпинговия внос от тези две държави не е несъществен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
(57)
По отношение на условията на конкуренция между вноса от Русия и Турция и сходния продукт разследването показа, че производителите от посочените държави използват същите канали за продажба и продажбите им са за сходни категории потребители. Освен това разследването показа, че по време на разглеждания период вносът и от двете държави е показвал възходяща тенденция като пазарен дял.
(58)
Съдействащите турски износители твърдят, че кумулирането на вноса от Русия и Турция не е уместно в този случай, тъй като вносът от тези държави показва различни тенденции като обем и цени.
(59)
В тази връзка се отбелязва, че при разследването се установи, че макар вносът от Турция да е сравнително стабилен като обеми, този от Русия е нараствал. Предвид свиването на търсенето през разглеждания период обаче, пазарният дял на вноса и от двете страни се е увеличавал. В същото време цените на двете държави не показват значителни разлики, поне в периода между 2009 г. и РП (високата средна цена на руския внос през 2008 г. вероятно се дължи на некоректно отчитане), като средните руски цени са малко по-ниски, но много близки до средните турски.
(60)
С оглед на гореизложеното временното становище е, че са изпълнени всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и че вносът от Русия и Турция следва да се разглежда кумулативно.
3.2. Обем на дъмпинговия внос
(61)
Обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от засегнатите държави на пазара на Съюза е нараснал през разглеждания период с 46 %. По-конкретно вносът е спаднал с 31 % през 2009 г., непосредствено преди силното му увеличение с 89 пункта през 2010 г., последвано от лек спад през РП с още около 12 пункта. Обемът на дъмпинговия внос през РП е бил 2 935 тона.
Таблица 2
Дъмпингов внос от засегнатите държави
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
2 009
1 392
3 174
2 935
Индекс (2008 г. = 100)
100
69
158
146
Пазарен дял
2 %
3 %
6 %
5 %
Източник: Евростат
3.3. Пазарен дял на дъмпинговия внос
(62)
Съответният пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатите държави се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период, и от 2 % е достигнал 5 %.
3.4. Цени
а) Динамика на цените
(63)
В таблицата по-долу са дадени отчетените от Евростат средни цени на дъмпинговия внос от засегнатите държави на граница на Съюза, преди обмитяване. През разглеждания период средната цена на вноса от засегнатите държави като цяло се е задържала стабилно на 1 961 EUR на тон, с изключение на 2010 г., когато е спаднала с около 150 EUR.
Таблица 3
Средни цени на дъмпинговия внос
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средни продажни цени за тон
1 961
1 936
1 788
1 961
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
91
100
Източник: Евростат
б) Подбиване на цените
(64)
За всеки отделен вид беше направено сравнение на цените между продажната цена на съдействащите турски производители износители и продажната цена за Съюза на включените в извадката производители от Съюза. Като се има предвид, че руските износители не съдействаха на разследването, изчислението за подбиването на цените беше направено, като се използваха средните цени CIF, отчетени от Евростат, и средните продажни цени в Съюза на производителите от Съюза. Бяха приложени корекции, където е необходимо, по отношение и на двете засегнати държави, за да се вземат предвид нивата на търговия и разходите след вноса, включително митата в случая на Русия.
(65)
Сравнението показа, че през РП продаваният в Съюза разглеждан дъмпингов продукт с произход от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с до прибл. 30 %.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(66)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(67)
Както беше обяснено по-горе, Комисията прибегна до изготвяне на извадка от производители от Съюза. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
Макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, цени и размер на дъмпинговите маржове и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на нивото на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от съдействащите производители, а по отношение на другите производители от Съюза на база оценка въз основа на данните от жалбата.
-
Анализът на микроикономическите елементи (запаси, заплати, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) за производителите от Съюза, включени в извадката, беше направен въз основа на предоставената от тях информация.
4.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(68)
Производството на Съюза е спаднало с 44 % в периода между 2008 г. и РП. По-конкретно то е спаднало с 47 % през 2009 г. и с още 2 пункта през 2010 г., преди леко да се увеличи с 5 пункта през РП, когато е достигнало 53 653 тона.
Таблица 4
Производство
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
95 079
49 917
48 017
53 653
Индекс (2008 г. = 100)
100
53
51
56
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(69)
Производственият капацитет на производителите от Съюза през целия разглеждан период се е задържал стабилно на 179 912 тона.
Таблица 5
Производствен капацитет и използване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
179 912
179 912
179 912
179 912
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
100
100
Степен на използване
53 %
28 %
27 %
30 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
53
51
56
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
(70)
През 2008 г. капацитетът е използван на 53 %, използването му е спаднало на 28 % през 2009, на 27 % през 2010 г. и леко се повишило на 30 % през РП. Динамиката в степента на използване отразява ясно тенденцията в производството при стабилен капацитет.
в) Обем на продажбите
(71)
През разглеждания период обемът на продажбите на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза е намалял с 38 %. Продажбите са спаднали с 45 % през 2009 г., задържали са се на това ниво през 2010 г. и са се повишили, но само със 7 пункта, през РП. По време на РП продажбите в Съюза са били в обем от 42 379 тона.
Таблица 6
Продажби в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
68 870
37 649
37 890
42 379
Индекс (2008 г. = 100)
100
55
55
62
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
г) Пазарен дял
(72)
Пазарният дял на производителите от Съюза през разглеждания период е бил сравнително стабилен и дори се увеличил през РП на 72 %. Нарасналият пазарен дял отразява факта, че обемът на продажбите на производителите от Съюза е спаднал малко по-малко от потреблението през периода.
Таблица 7
Пазарен дял на производителите от Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Пазарен дял
70 %
68 %
69 %
72 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
98
103
Източник: отговори на въпросника, жалбата и Евростат
д) Растеж
(73)
Като се има предвид, че потреблението е спаднало с 40 % между 2008 г. и РП, се налага заключението, че производителите от Съюза не са могли да постигнат никакъв пазарен растеж.
е) Заетост
(74)
Нивата на заетост при производителите от Съюза показват спад с 18 % между 2008 г. и РП. По-конкретно броят на заетите е спаднал значително - от 982 през 2008 г. на 824 през 2009 г., или с 16 % - и се е задържал близко до това равнище през 2010 г., преди да спадне още повече през РП - на 801 души.
Таблица 8
Заетост
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (души)
982
824
833
801
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
85
82
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
ж) Производителност
(75)
През разглеждания период производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е спаднала с 31 %. Този спад отразява факта, че производството е намалявало с по-бързи темпове от заетостта.
Таблица 9
Производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (тонове на заето лице)
194
121
115
134
Индекс (2008 г. = 100)
100
63
60
69
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
з) Продажни цени
(76)
Средногодишните продажни цени на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза са спаднали през разглеждания период с повече от 10 %. По-конкретно средните цени са се увеличили първоначално през 2009 г. с около 12 %, но са спаднали рязко през 2010 г. с 23 пункта и са се задържали на това равнище през РП. През РП средната цена на производителите от Съюза е била 3 096 EUR на тон.
Таблица 10
Средни цени на производителите от Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR/тон)
3 489
3 911
3 116
3 096
Индекс (2008 г. = 100)
100
112
89
89
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
(77)
Както беше посочено по-горе, продажните цени на промишлеността на Съюза са били подбивани от дъмпингов внос от Русия и Турция.
и) Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от дъмпинг в миналото
(78)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от Русия и Турция, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено. Важно е да се припомни, че както е посочено в съображение 16 по-горе, срещу осем държави има антидъмпингови мерки в сила. Като се има предвид, че през разглеждания в настоящото разследване период промишлеността на Съюза е загубила част от продажбите си и е понесла загуби, не може да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че производството на Съюза е продължило да бъде уязвимо за вредоносния ефект от всеки дъмпингов внос на пазара на Съюза.
4.2. Микроикономически елементи
а) Запаси
(79)
Нивото на крайните запаси на включените в извадката производители от Съюза е намаляло с 18 % между 2008 г. и РП. По-конкретно запасите са се увеличили умерено през 2009 г. с 2 %, а след това са спаднали с 13 пункта през 2010 г. и с още 7 пункта през РП. През РП крайните запаси на производителите от Съюза, включени в извадката, са били 5 338 тона.
Таблица 11
Крайни запаси
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единица (тонове)
6 526
6 661
5 822
5 338
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
89
82
Източник: отговори на въпросника
б) Заплати
(80)
Годишните разходи за труд са намалели с 10 % между 2008 г. и РП. По-конкретно разходите за труд са спаднали значително през 2009 г. с почти 20 % (което отговаря на съкратената заетост), а по-късно са се увеличили през 2010 г. с 4 пункта и с още 5 пункта през РП.
Таблица 12
Годишни разходи за труд
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
85
90
Източник: отговори на въпросника
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(81)
През разглеждания период рентабилността на продажбите на сходния продукт, осъществени от включените в извадката производители на пазара на Съюза за несвързани клиенти, изразена като процент от нетните продажби, е намаляла и от добри печалби се е стигнало до значителни загуби. По-конкретно печалбите са намалели от 9,6 % през 2008 г. на - 1,2 % през 2009 г. и са се влошили още повече през 2010 г., като са спаднали до - 7,8 %. Положението се е подобрило в малка степен през РП, когато загубите са били на равнище от - 7,0 %.
Таблица 13
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на Съюза
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Индекс 2008 г. = 100
100
-12
-81
-73
Възвръщаемост на инвестициите
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Индекс 2008 г. = 100
100
-7
-39
-44
Източник: отговори на въпросника
(82)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процентната печалба спрямо нетната счетоводна стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(83)
През 2008 г. нетният паричен поток от оперативни дейности е бил 9,3 млн. EUR. Той се е подобрил донякъде през 2009 и е достигнал 9,8 млн. EUR, но се е влошил през 2010 г. и е спаднал до едва 1,5 млн. EUR, преди да достигне отрицателната стойност - 4,6 млн. EUR през РП.
(84)
Липсват признаци, че промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, което се дължи предимно на факта, че някои от производителите са част от по-големи групи.
Таблица 14
Паричен поток
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
16
-50
Източник: отговори на въпросника
д) Инвестиции
(85)
Годишните инвестиции на дружествата, включени в извадката, в производството на сходния продукт са спадали постоянно през разглеждания период. Най-острият спад е бил през 2009 г. - 32 %, и е бил последван от спад от 25 пункта през 2010 г. и от още 8 пункта през РП. Като цяло годишните инвестиции са спаднали от 8,3 млн. EUR през 2008 г. на 2,9 млн. EUR през РП.
Таблица 15
Нетни инвестиции
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Индекс (2008 г. = 100)
100
68
43
35
Източник: отговори на въпросника
5. Заключение относно вредата
(86)
Анализът на макроикономическите данни показва, че производителите от Съюза са намалили значително производството и продажбите си през разглеждания период. Това намаление е съвпаднало със спад в търсенето на пазара на Съюза, откъдето идва и лекото нарастване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Степента на използване на капацитета е спаднала от ниските си позиции - 53 % през 2008 г., на 30 % през РП. Заетостта също е спаднала с 18 %.
(87)
Същевременно съответните микроикономически показатели показват ясно изразено влошаване на икономическото състояние на производителите от Съюза, включени в извадката. Динамиката на цените, рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите показват изключително негативна картина, при която от едни добри равнища през 2008 г. се слиза на ниво значителни загуби през РП. Паричният поток също се е влошил в значителна степен.
(88)
В светлината на гореизложеното се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(89)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията провери дали дъмпинговият внос е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която би могла да се класифицира като съществена. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тях, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(90)
Между 2008 г. и РП обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт се е увеличил с 46 % на пазар, който се е свил с 40 %, което е довело до увеличаване на пазарния дял от 2 % на 5 %.
(91)
Нарастването на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от засегнатите държави по време на разглеждания период е съвпаднало с низходяща тенденция при всички показатели за вреда на промишлеността на Съюза, с изключение на пазарния дял. Промишлеността на Съюза е загубила 38 % от своите продажби в Съюза, а продажните ѝ цени са намалели с 11 % поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени на пазара на Съюза.
(92)
Значителното подбиване на цените не е позволило на промишлеността на Съюза да отрази в приемлива степен увеличението на производствените си разходи в продажните си цени, което е довело до все по-ниски и впоследствие отрицателна нива на рентабилност по време на РП.
(93)
Въз основа на гореизложеното временно бе направено заключението, че дъмпинговият внос на ниски цени от Русия и Турция причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(94)
По време на разглеждания период е имало значителен внос от други трети държави, включително от държави с наложени антидъмпингови мерки. Общият пазарен дял на вноса от страни, различни от Русия и Турция, е спаднал между 2008 г. и РП от 28 % на 23 %.
(95)
Таблицата по-долу показва динамиката на обема на вноса, цените и пазарните дялове на държавите с наложени антидъмпингови мерки и на други трети държави, по данни на Евростат.
Таблица 16
Внос от други държави
Държава
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Държави с наложени антидъмпингови мерки
Обем (в тонове)
20 614
13 286
9 721
9 784
Пазарен дял (%)
21 %
24 %
18 %
17 %
Средна цена (EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Други трети държави
Обем (в тонове)
6 705
2 844
4 093
3 608
Пазарен дял (%)
7 %
5 %
7 %
6 %
Средна цена (EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Общо за всички трети държави, с изключение на Русия и Турция
Обем (в тонове)
27 319
16 131
13 814
13 392
Пазарен дял (%)
28 %
29 %
25 %
23 %
Средна цена (EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Както става ясно от таблицата по-горе, вносът от осемте държави с наложени антидъмпингови мерки е продължил да бъде въвеждан на пазара на Съюза, въпреки че пазарният им дял е намалял от 21 % през 2008 г. на 17 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-ниски от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Горната таблица по данни на Евростат показва естествено средни цени CIF преди обмитяване. Независимо от това, дори когато бъде отчето антидъмпинговото мито, цените на тези вносители продължават да бъдат ниски и съпоставими с тези на руския и турския внос и са много под средните цени на производителите от Съюза.
(97)
Признава се обаче, че при разследвания продукт има значителен брой различни видове и сравнението на общите средни цени може да не е добър показател. Същевременно се счита, че действащите в момента антидъмпингови мерки премахват вредоносното въздействие на този внос.
(98)
Следователно и като се има предвид, че пазарният дял на вноса от държавите с наложени мерки намалява, се прави временното заключение, че отрицателното въздействие от този внос на ниски цени не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(99)
Пазарният дял на вноса от другите трети държави е намалял леко през разглеждания период от 7 % през 2008 г. на 6 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-високи от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави, но малко по-ниски от средните цени на производителите от Съюза.
(100)
Дори сравнението между общите средни цени да не е добър показател поради разнообразните видове на продукта, като се има предвид низходящата тенденция при този внос, се прави временното заключение, че отрицателното въздействие от вноса от други трети държави не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на свиването на пазара и икономическата криза
(101)
Най-вероятно финансовата и икономическа криза от 2008/2009 г. е причината за свиването на потреблението на принадлежности за тръбопроводи в Съюза. Потреблението е спаднало с повече от 40 % между 2008 г. и 2009 г. и се е задържало на това ниско ниво през останалата част от разглеждания период (въпреки че леко се е увеличило през РП). Като се има предвид, че постоянните разходи съставляват до 40 % от производствените разходи на производителите от Съюза, намалялото търсене, продажби и производство водят до значително по-високи производствените разходи за единица продукция. Това очевидно е оказало значително въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза.
(102)
Въпреки че спадът в производството може да е имал отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, особено през 2009 г. (когато реално е настъпил спадът), може да се очаква в разумна степен, че промишлеността на Съюза при обичайни условия би успяла да повиши цените си, поне в средносрочна и дългосрочна перспектива, и да пренесе увеличените разходи към следващите години. Както става ясно от спадащите цени на Съюза обаче, това не е било направено; счита се, че това не е било възможно поради много силното подбиване на цените от дъмпинговия внос.
(103)
Предвид гореизложените обстоятелства се прави временното заключение, че отрицателното въздействие на свитото търсене не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза и дъмпинговия внос от Русия и Турция.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(104)
В заключение, дъмпинговият внос от Русия и Турция е причинил съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(105)
Другите фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха анализирани. В това отношение беше установено, че вносът от други трети държави, включително от държави с наложени антидъмпингови мерки, и въздействието на свитото търсене, макар евентуално да са допринесли към вредата, не нарушават причинно-следствената връзка.
(106)
Въз основа на горния анализ, при който въздействията на всички известни фактори, които имат отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, надлежно бяха разграничени и отделени от вредоносния ефект на дъмпинговия внос от засегнатите държави, се прави временното заключение, че дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(107)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за вредоносен дъмпинг, съществуват наложителни причини да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да приеме мерки в конкретния случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните имащи отношение интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(108)
Ако бъдат наложени мерки, се очаква понижението на цените и загубите да бъдат намалени, а продажните цени на промишлеността на Съюза да започнат да се възстановяват, което ще доведе до значително подобрение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(109)
От друга страна, ако антидъмпингови мерки не бъдат наложени, най-вероятно състоянието на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава. При такъв сценарий промишлеността на Съюза евентуално би загубила още от пазарния си дял, тъй като не е в състояние да следва пазарните цени, наложени от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Вероятните последици биха били ненужни съкращения в разходите и затваряне на производствени съоръжения в Съюза, което би довело до значителна загуба на работни места.
(110)
Предвид всички горепосочени фактори, се прави временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки би било в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители от Съюза
(111)
Както беше посочено по-горе, само двама несвързани вносители оказаха пълно съдействие в настоящото разследване, като отговориха на въпросника. Само малка част от оборота на тези двама вносители беше свързана с препродажба на разглеждания продукт. Следователно въздействието на мерките вероятно ще бъде минимално.
3. Интерес на ползвателите
(112)
На настоящата процедура съдействаха четирима ползватели, които представиха отговори на въпросника. Никой от тях не внася разглеждания продукт от засегнатите държави и всички те посочиха, че въздействието на мерките, ако има такива, не би имало значение за тях.
(113)
Като се има предвид, че нито един ползвател, който внася от засегнатите държави, не заяви интереса си и в отсъствието на информация, която да сочи противното, може да се направи временното заключение, че въздействието на мерките върху рентабилността на промишлеността на ползвателите и върху тяхното икономическо състояние ще бъде сравнително ограничено.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(114)
Може да бъде направено заключението, че се очаква налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от Русия и Турция да даде възможност на промишлеността на Съюза да подобри състоянието си, като увеличи обема на продажбите, продажните цени и печалбите си. Въпреки че е възможно да настъпи известно негативно влияние под формата на по-високи разходи за определени вносители, вероятно е то да бъде ограничено.
(115)
Двама съдействащи турски износители твърдят, че налагането на мерки срещу държава като Турция, която е малка износителка, на практика ще остави целия пазар на Съюза в ръцете на няколко производители, което ще доведе до отрицателно въздействие върху конкурентната среда.
(116)
В тази връзка се отбелязва, че по правило антидъмпинговото мито не трябва да бъде възпиращо и да елиминира търговските потоци от разследваните държави. Мерките следва да осигурят равни условия за различните участници на пазара. Същевременно се отбелязва, че на пазара на Съюза има повече от 20 европейски производители, а вносът от трети държави е значителен. Следователно евентуалните резерви относно конкурентната среда на пазара на Съюза са необосновани.
(117)
В светлината на горното се прави временното заключение, че няма наложителни причини срещу налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(118)
Предвид заключенията, направени по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни мерки върху вноса от Русия и Турция на разглеждания продукт с цел да се предотврати причиняването на допълнителна вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(119)
Временните мерки върху вноса с произход от засегнатите държави следва да бъдат наложени на ниво, достатъчно да отстрани дъмпинга, без да превишава нивото на вредата, причинена на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос. При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняването на въздействието на вредоносния дъмпинг, се отчита фактът, че мерките следва да позволят на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да генерира печалба преди облагане с данъци, която може разумно да бъде постигната при нормални конкурентни условия, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос.
(120)
Като се има предвид, че установените маржове на подбиване на цените са във всички случаи по-високи от съответните дъмпингови маржове и че промишлеността на Съюза е претърпяла загуби през РП, всяко изчислено ниво на премахване на вредата би било винаги и per se по-високо. Следователно беше счетено, че подробно изчисление на нивата на вредата не е необходимо.
2. Временни мерки
(121)
В светлината на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент се счита, че следва да се наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция, като в съответствие с правилото за по-ниското мито се вземе по-ниското от двете установени нива - дъмпингов марж и ниво на отстраняване на вредата, което при всяко положение е дъмпинговият марж.
(122)
За Русия при липсата на съдействие от страна на руските производители износители беше изчислен валиден за цялата страна дъмпингов марж, както е обяснено в съображения 21-31 по-горе.
(123)
За Турция с оглед на това, че беше счетено, че нивото на съдействие беше сравнително слабо, остатъчният дъмпингов марж беше на база прилагането на разумен метод, който дава марж, по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества, както е обяснено в съображение 49 по-горе.
(124)
Въз основа на горепосоченото, предложените митнически ставки са, както следва:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Русия
Всички дружества
23,8 %
Турция
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Всички останали дружества
16,7 %
(125)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Следователно тези митнически ставки (за разлика от митото, валидно за цялата държава, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат единствено за вноса на продукти с произход от разглежданите държави и произведени от тези дружествата, следователно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование и адрес, включително от правни субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(126)
Всяко искане за прилагане на тези ставки на антидъмпинговото мито за индивидуални дружества (напр. след промяна на наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски субекти) следва да се изпраща до Комисията (4) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ във връзка например с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и търговските субекти. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(127)
За да се гарантира правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички останали дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(128)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриването на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и за целите на определянето на евентуални окончателни мерки може да се наложи те да бъдат преразгледани,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, попадащи понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098) с произход от Русия и Турция.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Всички дружества
23,8 %
-
Турция
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Всички останали дружества
16,7 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 30 юли 2012 година.
REGULAMENTUL (UE) NR. 699/2012 AL COMISIEI
din 30 iulie 2012
de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite accesorii de țevărie din fier sau din oțel originare din Rusia și Turcia
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Deschiderea procedurii
(1)
La 1 noiembrie 2011, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping cu privire la importurile de anumite accesorii de țevărie din fier sau din oțel originare din Rusia și Turcia (denumite în continuare „țările în cauză”).
(2)
Procedura respectivă a fost deschisă ca urmare a unei plângeri înaintate la data de 20 septembrie 2011 de Comitetul de apărare al industriei accesoriilor din oțel pentru sudarea îmbinărilor a Uniunii Europene (denumit în continuare „reclamantul”) în numele producătorilor reprezentând o mare parte, în cazul de față peste 40 %, din producția totală a Uniunii de anumite accesorii de țevărie din fier sau din oțel. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul vizat și a prejudiciilor materiale aferente, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.
2. Părțile vizate de procedură
(3)
Comisia a informat oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți și reprezentanții țărilor în cauză, precum și importatorii și utilizatorii cunoscuți cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(4)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.
(a) Alcătuirea eșantionului de producători din Uniune
(5)
Ținând seama de numărul aparent mare de producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a avut în vedere recurgerea la eșantionare pentru determinarea prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(6)
În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că a selectat provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Acest eșantion este constituit din trei societăți, selectate dintre cei 22 de producători din Uniune despre care se știa că produc produsul similar înaintea deschiderii anchetei.
(7)
Eșantionul a fost selectat pe baza volumelor vânzărilor și producției care pot fi examinate în mod rezonabil în perioada de timp disponibilă pentru anchetă. Producătorii din Uniune incluși în eșantion sunt stabiliți în patru state membre, reprezentând 48 % din totalul vânzărilor Uniunii efectuate de către toți producătorii din Uniune și, respectiv, 64 % din totalul producătorilor care s-au manifestat. Nicio parte interesată nu a obiectat cu privire la eșantionul propus.
(b) Alcătuirea eșantionului de importatori neafiliați
(8)
Având în vedere eventualitatea existenței unui număr ridicat de importatori neafiliați, în avizul de deschidere s-a avut în vedere recurgerea la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a da Comisiei posibilitatea de a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, de a selecta un eșantion, tuturor importatorilor li s-a solicitat să se prezinte Comisiei și să furnizeze, astfel cum se specifică în avizul de inițiere, informații de bază referitoare la activitățile lor care privesc produsul vizat, desfășurate în perioada 1 octombrie 2010-30 septembrie 2011.
(9)
Dintre cei 38 de importatori neafiliați contactați de Comisie, numai cinci societăți au răspuns la chestionarul de eșantionare în termenul stabilit. O societate s-a dovedit a fi un utilizator, și nu un importator. Prin urmare, s-a considerat că nu era necesară eșantionarea și au fost trimise chestionare tuturor celor patru importatori care s-au manifestat. În cele din urmă, doar doi importatori au răspuns la chestionar și au cooperat pe deplin la anchetă.
(c) Alcătuirea eșantionului de producători-exportatori
(10)
Ținând seama de numărul aparent mare de producători-exportatori, în avizul de deschidere s-a avut în vedere recurgerea la eșantionare în vederea determinării dumpingului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, după caz, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori au fost invitați să se prezinte Comisiei și să furnizeze acesteia, astfel cum este indicat în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la activitățile lor care privesc produsul vizat, desfășurate în perioada 1 octombrie 2010-30 septembrie 2011. Autoritățile țărilor în cauză au fost, de asemenea, consultate.
(11)
În ceea ce privește Rusia, niciun producător-exportator nu a cooperat la anchetă. În ceea ce privește producătorii-exportatori din Turcia, trei societăți s-au prezentat, prin urmare Comisia a decis că nu era necesară eșantionarea cu privire la Turcia. Cele trei societăți din Turcia care au cooperat reprezintă majoritatea exporturilor turce către Uniune în cursul perioadei de anchetă.
(d) Răspunsuri la chestionare și verificări
(12)
Pentru a efectua analiza sa, Comisia a trimis chestionare celor trei producători exportatori turci cooperanți, precum și producătorilor din Uniune incluși în eșantion și importatorilor neafiliați și utilizatorilor care au cooperat.
(13)
Răspunsurile la chestionar au fost primite de la toți cei trei producători-exportatori turci care au cooperat, din partea tuturor producătorilor din Uniune incluși în eșantion, din partea a doi importatori neafiliați din Uniune și din partea a patru utilizatori.
(14)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți.
Producători-exportatori din Turcia
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Turcia;
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Turcia;
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd Sti, Tuzla, Istanbul, Turcia.
Producători din Uniune
-
ERNE Fittings, Schlinz, Austria;
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Italia.
3. Perioada de anchetă
(15)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2010 și 30 septembrie 2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada începând din 2008 și până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).
4. Măsurile în vigoare în ceea ce privește alte țări terțe
(16)
Există măsuri antidumping în vigoare în ceea ce privește anumite accesorii de țevărie din fier sau din oțel originare din Malaysia, Republica Populară Chineză, Republica Coreea și Thailanda și, ca urmare a unor practici de eludare, există și măsuri antidumping referitoare la anumite accesorii de țevărie din fier sau din oțel originare din Republica Populară Chineză și expediate din Indonezia, Sri Lanka, Filipine și Taiwan (cu anumite excepții) (3). Țările prevăzute în teza anterioară vor fi menționate în continuare drept „țările care fac obiectul măsurilor antidumping”.
B. PRODUSUL VIZAT ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul vizat
(17)
Produsul vizat este reprezentat de accesorii de țevărie (altele decât accesoriile turnate, flanșele și bridele și accesoriile filetate), din fier sau oțel (cu excepția oțelului inoxidabil), având diametrul exterior de maximum 609,6 mm, de tipul celor utilizate pentru sudarea cap la cap sau în alte scopuri, încadrate în prezent la codurile NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 și ex 7307 99 80 (denumite în continuare „produsul vizat”).
(18)
Procesul de producție utilizează țevi din oțel fără sudură sau sudate pentru producerea de coturi, reductoare și teuri, în timp ce pentru fabricarea de clapete de obturare se utilizează ca materii prime, în mod normal, plăcile de oțel. Coturile și reductoarele sunt fabricate prin tăiere și formare, îndoire sau reducere. Teurile sunt fabricate prin utilizarea hidropresiunii, iar clapetele de obturare sunt realizate prin formarea foilor sau plăcilor. În mod normal, acestea sunt urmate de șanfrenare și curățare cu jet de alice, înainte de ambalare. În anumite cazuri, se efectuează, de asemenea, galvanizarea produsului. Toate tipurile de produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări.
(19)
Accesoriile de țevărie sunt utilizate în industria petrochimică, în sectorul construcțiilor, în industria producătoare de energie, industria construcțiilor navale și în instalațiile industriale. Acestea sunt folosite pentru a conecta între ele tuburi sau țevi, pentru toate aplicațiile menționate anterior.
2. Produsul similar
(20)
În ceea ce privește produsul vizat și anumite accesorii de țevărie din fier sau din oțel vândute pe piața internă în țările în cauză, precum și anumite accesorii de țevărie din fier sau din oțel vândute în Uniune de către industria din Uniune, s-a constatat că au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. DUMPINGUL
1. Rusia
(21)
Astfel cum se menționează la considerentul 11 de mai sus, niciun producător-exportator din Rusia nu a cooperat la prezenta anchetă. Prin urmare, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, calcularea dumpingului pentru Rusia a fost efectuată pe baza datelor disponibile, astfel cum se explică mai jos.
1.1. Valoarea normală
(22)
În absența cooperării din partea producătorilor-exportatori din Rusia, valoarea normală pentru Rusia a fost calculată pe baza datelor disponibile.
(23)
Ar trebui amintit faptul că plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește importurile în Rusia de produs vizat. Calculul care a dus la elementele de probă respective s-a bazat pe o valoare normală construită pentru Rusia, în absența unor informații mai detaliate. Cu toate acestea, pentru a stabili o valoare normală mai precisă, Comisia a hotărât în mod provizoriu ca valoarea normală pentru Rusia să fie construită pe baza informațiilor obținute în cursul anchetei din partea producătorilor-exportatori turci care folosesc țevi și tuburi de oțel fără sudură din Rusia ca materie primă pentru producerea produsului vizat. Într-adevăr, costul materiei prime reprezintă cea mai mare parte din totalul costurilor de fabricație a produsului vizat; prin urmare, această metodă a fost considerată cea mai potrivită pentru a stabili valoarea normală pentru Rusia pe baza faptelor disponibile.
(24)
Valoarea normală pentru Rusia a fost, prin urmare, calculată prin determinarea valorii normale medii ponderate pentru producătorii-exportatori turci care au cooperat la anchetă și care cumpără o parte din materia lor primă din Rusia.
(25)
Este important de reținut faptul că valoarea normală obținută astfel a fost stabilită pentru tipul de produs (coturi) care reprezintă cel mai ridicat volum de importuri, și nu pentru toate tipurile de produs vizat, cu scopul de a permite o comparație reprezentativă cu prețul de export (a se vedea în considerentele de mai jos).
1.2. Prețul de export
(26)
În absența unor informații mai detaliate privind prețurile, prețul de export pentru importurile de produs vizat originare din Rusia a fost stabilit pe baza datelor Eurostat privind importurile. Dată fiind marea varietate a gamei de produse declarate în conformitate cu anumite coduri NC, prețul de export a fost stabilit prin limitarea utilizării datelor Eurostat la tipul de produs (coturi) care reprezintă cel mai ridicat volum de importuri, care este considerat reprezentativ pentru toate tipurile de produs vizat. Prețul de export s-a bazat, prin urmare, pe codul NC 7307 93 11.
(27)
A trebuit ca cifrele Eurostat privind importurile menționate anterior să fie ajustate având în vedere faptul că anumite operațiuni de import din Rusia către Bulgaria, Estonia și Lituania conțineau declarații false, cel mai probabil datorită clasificărilor eronate ale produselor. Aceste tranzacții au fost identificate prin utilizarea statisticilor privind importurile, puse la dispoziție în baza de date în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază, și au fost eliminate din calcularea prețului de export pentru a se evita folosirea în calcularea dumpingului a unui preț de export denaturat.
1.3. Comparație
(28)
Marja de dumping a fost stabilită prin compararea prețului de export franco fabrică bazat pe datele Eurostat cu valoarea normală pentru Rusia, astfel cum s-a menționat anterior.
(29)
În vederea stabilirii prețului de export franco fabrică, prețul de export CIF bazat pe datele Eurostat (și corectate pentru a elimina distorsiunile după cum s-a precizat mai sus) a fost ajustat în funcție de cheltuielile de transport. În acest sens, au fost utilizate cheltuielile de transport calculate în plângere, deoarece s-a considerat că acestea reprezentau o estimare rezonabilă.
1.4. Marja de dumping
(30)
Marja de dumping la nivel național a fost exprimată ca un procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
(31)
Pe baza celor de mai sus, marja de dumping provizorie la nivel național, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este următoarea:
Societate
Marja de dumping provizorie
Toate societățile
23,8 %
2. Turcia
2.1. Valoarea normală
(32)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit în primul rând, pentru fiecare dintre cei trei producători-exportatori cooperanți, dacă vânzările totale interne de produs similar ale acestora sunt reprezentative, mai precis dacă volumul total al vânzărilor respective reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export de produs vizat către Uniune. Ancheta a stabilit faptul că vânzările interne de produs similar au fost reprezentative pentru toți producătorii-exportatori cooperanți.
(33)
Ulterior, Comisia a identificat acele tipuri de produs vândute pe piața internă de către societățile cu vânzări interne reprezentative per ansamblu, care erau identice sau foarte asemănătoare cu tipurile vândute la export către Uniune.
(34)
Pentru fiecare tip de produs similar vândut pe piața lor internă de producătorii-exportatori și care este considerat a fi comparabil cu tipul de produs vizat vândut la export către Uniune, s-a stabilit dacă vânzările interne erau suficient de reprezentative, în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne de un anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul acelui tip de produs vândut pe piața internă clienților independenți în decursul PA a reprezentat în jur de 5 % din volumul total al tipului de produs comparabil vândut la export către Uniune. Ancheta a stabilit că, în cazul fiecăreia dintre cele trei societăți, pentru majoritatea tipurilor de produs, vânzările interne erau reprezentative.
(35)
Ulterior, Comisia a examinat dacă fiecare tip de produs vizat, comercializat pe piața internă în cantități reprezentative, ar putea fi considerat ca fiind vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat stabilind, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către clienți neafiliați de pe piața internă, pe durata perioadei de anchetă.
(36)
În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț net de vânzare egal sau mai mare decât costul de producție calculat, a reprezentat mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și în cazul în care media ponderată a prețului de vânzare a fost egală cu sau mai mare decât costul unitar, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, s-a calculat ca media ponderată a tuturor prețurilor de vânzare interne pentru tipul vizat.
(37)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile ale unui tip de produs a reprezentat maximum 80 % din volumul total al vânzărilor acelui tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat al tipului respectiv de produs a fost mai mic decât costul unitar, valoarea normală s-a stabilit pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale tipului de produs respectiv.
(38)
Ancheta a stabilit faptul că vânzările profitabile ale unor anumite tipuri de produse comparabile reprezentau peste 80 % din vânzările interne totale și, prin urmare, pentru aceste vânzări au fost utilizate toate vânzările interne la calcularea prețului mediu pentru valoarea normală. Pentru alte tipuri de produs despre care s-a considerat, de asemenea, că sunt vândute în cadrul operațiunilor comerciale normale, s-au folosit numai vânzările profitabile.
(39)
În cazul în care toate tipurile de produs se vindeau în pierdere, s-a considerat că acestea nu se vindeau în cadrul unor operațiuni comerciale normale. Pentru tipurile de produs care nu făceau obiectul operațiunilor comerciale normale, precum și pentru cele care nu erau vândute în cantități reprezentative pe piața internă, valoarea normală a trebuit să fie calculată. Toate cele trei societăți care au făcut obiectul anchetei vindeau astfel de tipuri de produs la export către Uniune, dar în cantități limitate.
(40)
Pentru a determina valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale suportate și profitul mediu ponderat realizat de producătorii-exportatori cooperanți în cauză din vânzările interne de produs similar, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în decursul perioadei de anchetă, au fost adăugate la costurile lor medii de fabricație în decursul perioadei de anchetă. Pentru tipurile de produs vândute în cantități nereprezentative pe piața internă, profitul mediu ponderat și cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale suportate în cadrul unor operațiuni comerciale normale pentru aceste vânzări nereprezentative au fost utilizate pentru a calcula valoarea normală.
2.2. Prețul de export
(41)
În toate cazurile, produsul vizat a fost exportat către clienți independenți din Uniune și, prin urmare, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite sau plătibile efectiv.
(42)
Una dintre cele trei societăți care au cooperat din Turcia a efectuat un număr foarte mic de vânzări la export către Uniune în cursul perioadei de anchetă. Societatea în cauză a susținut că ar dori să exporte mai mult către Uniune, însă nu a putut să ofere prețuri suficient de mici importatorilor și a solicitat ca acest aspect să fie luat în considerare în analiza noastră.
(43)
Cu toate acestea, în ceea ce privește calcularea dumpingului în cazul acestei societăți, aceasta a trebuit să se bazeze pe numărul lor limitat de vânzări. Într-adevăr, chiar dacă vânzările societății către Uniune erau limitate, acestea nu pot fi ignorate și pot reprezenta singura bază pentru calcularea unei marje de dumping individuale pentru respectiva societate. În orice caz, incapacitatea societății de a vinde mai mult din cauza prețurilor care au fost considerate ridicate nu poate fi considerată un factor care să influențeze calcularea dumpingului cu privire la această societate.
2.3. Comparație
(44)
Valoarea normală și prețurile de export au fost comparate în condiții franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare ale diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Ajustări corespunzătoare au fost acordate în toate cazurile în care s-a constatat că sunt rezonabile, precise și susținute de elemente de probă verificate. În special, a fost acordată o ajustare pentru costurile de navlu și de asigurare, inclusiv navlul în țara exportatoare, reducerile de prețuri, comisioanele, costurile de credit și taxele bancare.
2.4. Marje de dumping
(45)
Marjele de dumping provizorii au fost exprimate ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
(a) Marjele de dumping ale societăților care fac obiectul anchetei
(46)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marja de dumping individuală pentru unul dintre cei trei producători-exportatori care au cooperat a fost stabilită pe baza unei comparații a valorii normale medii ponderate cu prețul de export mediu ponderat al produsului vizat către Uniune.
(47)
Cu toate acestea, în ceea ce privește ceilalți doi producători din Turcia care au cooperat la anchetă, calcularea dumpingului în cazul lor a arătat că societățile lor practicau un dumping selectiv pentru o anumită perioadă de timp și pentru anumiți clienți și anumite regiuni. Într-adevăr, s-a observat un model clar al prețurilor de export practicate de societățile respective care evidenția diferențe importante ale prețurilor în funcție de cumpărător, regiune, precum și în funcție de perioadă. În plus, calculul dumpingului pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor de export nu a reflectat în întregime nivelul de dumping practicat de cei doi producători în cauză.
(48)
Prin urmare, pentru a reflecta valoarea totală a dumpingului practicat de către cele două societăți în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală stabilită pe baza unei medii ponderate a fost comparată în cazul acestora cu prețurile tuturor tranzacțiilor individuale la export către Uniune.
(b) Marjele de dumping ale societăților care nu au cooperat
(49)
În ceea ce privește toți producătorii-exportatori turci care nu au cooperat la anchetă, a fost stabilită o marjă de dumping reziduală. Având în vedere faptul că nivelul de cooperare a fost considerat a fi relativ redus (volumul exporturilor realizate de cele trei societăți turce cooperante a reprezentat mai puțin de 80 % din totalul exporturile turce către Uniune în cursul perioadei de anchetă), marja reziduală de dumping a fost stabilită pe baza unei metode rezonabile care să permită obținerea unei marje mai mari decât cea mai ridicată dintre marjele individuale ale celor trei societăți care au cooperat. Această marjă a fost stabilită pe baza vânzărilor tipurilor reprezentative de produse efectuate de producătorul care a cooperat din Turcia cu cea mai ridicată marjă de dumping dintre marjele celor trei societăți cooperante.
(50)
Pe baza metodologiei menționate mai sus, marjele de dumping exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Societate
Marja de dumping provizorie
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Toate celelalte societăți
16,7 %
D. PREJUDICIUL
1. Producția din Uniune și industria din Uniune
(51)
În cursul PA, produsul similar a fost fabricat de către 22 producători în Uniune. În sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază, toți cei 22 de producători existenți în Uniune constituie industria din Uniune și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
(52)
Astfel cum s-a indicat la considerentul 7 de mai sus, cei trei producători din Uniune incluși în eșantion reprezintă aproximativ 50 % din totalul vânzărilor Uniunii de produs similar.
2. Consumul în Uniune
(53)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului vânzărilor realizate de industria Uniunii pe piața Uniunii, pe baza informațiilor obținute din răspunsurile la chestionar furnizate de societățile incluse în eșantion, a estimărilor prezentate în plângere pentru ceilalți producători din Uniune și a datelor Eurostat privind volumul importurilor.
(54)
Consumul la nivelul Uniunii a scăzut în mod considerabil, cu 40 %, în perioada cuprinsă între anul 2008 și PA. Acesta a scăzut cu 44 % în 2009, a rămas la același nivel în 2010, iar în cursul PA a crescut ușor, cu 4 puncte procentuale.
Tabelul 1
Consumul la nivelul Uniunii
2008
2009
2010
PA
Unități (tone)
98 197
55 172
54 878
58 706
Indice (2008 = 100)
100
56
56
60
3. Importurile originare din țările în cauză
3.1. Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor în cauză
(55)
Comisia a analizat dacă importurile de produs vizat originar din Rusia și din Turcia ar trebui să fie evaluate cumulativ, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(56)
Pentru ambele țări în cauză, ancheta a arătat că marjele de dumping s-au situat deasupra pragului de minimis definit la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază și că volumul importurilor care fac obiectul unui dumping din aceste două țări nu a fost neglijabil în sensul articolului 5 alineatul (7) din regulamentul de bază.
(57)
În ceea ce privește condițiile de concurență între importurile din Rusia și Turcia și produsul similar, ancheta a indicat că producătorii din aceste țări utilizează aceleași canale de vânzare și vând unor categorii similare de clienți. Mai mult, ancheta a evidențiat, de asemenea, faptul că importurile din ambele țări au cunoscut o tendință crescătoare în ceea ce privește cotele de piață în perioada examinată.
(58)
Doi exportatori turci cooperanți au susținut că acumularea importurilor din Rusia și Turcia nu este adecvată în acest caz, deoarece importurile din aceste țări indică tendințe diferite în ceea ce privește volumul și prețurile.
(59)
Se remarcă, în această privință, faptul că ancheta a stabilit că, deși importurile din Turcia sunt relativ stabile în ceea ce privește volumul, importurile din Rusia se intensifică. Cu toate acestea, având în vedere scăderea cererii în perioada examinată, cotele de piață ale importurilor din cele două țări sunt în creștere. În același timp, prețurile practicate de acestea nu par să fie sensibil diferite, cel puțin în perioada cuprinsă între 2009 și perioada de anchetă (prețul mediu ridicat al importurilor din Rusia în 2008 se datorează, foarte probabil, unei raportări incorecte), prețurile medii din Rusia fiind puțin mai scăzute, însă foarte aproape de media prețurilor din Turcia.
(60)
Având în vedere cele de mai sus, se consideră în mod provizoriu că toate criteriile enumerate la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază sunt îndeplinite și că importurile din Rusia și Turcia ar trebui să facă obiectul unei evaluări cumulative.
3.2. Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping
(61)
Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping de produs vizat din țările în cauză pe piața Uniunii a crescut cu 46 % în timpul perioadei examinate. Mai precis, importurile au scăzut cu 31 % în 2009, înainte de a crește în mod impresionant în 2010 cu 89 puncte procentuale, în cursul PA urmând o ușoară descreștere cu aproximativ 12 puncte procentuale. Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping în cursul perioadei de anchetă a fost de 2 935 tone.
Tabelul 2
Importurile care fac obiectul unui dumping din țările în cauză
2008
2009
2010
PA
Unități (tone)
2 009
1 392
3 174
2 935
Indice (2008 = 100)
100
69
158
146
Cota de piață
2 %
3 %
6 %
5 %
Sursă: Eurostat
3.3. Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping
(62)
Cota de piață corespunzătoare a importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză a crescut peste valoarea sa dublă în decursul perioadei examinate, crescând de la 2 % la 5 %.
3.4. Prețuri
(a) Evoluția prețurilor
(63)
Tabelul de mai jos indică prețul mediu al importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză, la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, astfel cum a fost raportat de Eurostat. Pe parcursul perioadei examinate, prețul mediu al importurilor din țările în cauză a rămas, în general, stabil la 1 961 EUR pe tonă, cu o excepție în 2010, când a scăzut cu aproximativ 150 EUR.
Tabelul 3
Prețurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping
2008
2009
2010
PA
Prețuri medii de vânzare per tonă
1 961
1 936
1 788
1 961
Indice (2008 = 100)
100
99
91
100
Sursă: Eurostat
(b) Subcotarea prețurilor
(64)
O comparație a prețurilor în funcție de tipul de produs a fost efectuată între prețurile de vânzare practicate de producătorii-exportatori turci și prețurile de vânzare în Uniune practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Dat fiind faptul că exportatorii ruși nu au cooperat la anchetă, calculul subcotării a fost realizat pe baza prețurilor CIF medii raportate către Eurostat și a prețurilor de vânzare medii practicate în Uniune de producătorii din Uniune. Au fost aplicate ajustări, după caz, cu privire la cele două țări în cauză, pentru a se ține seama de nivelul de comercializare și de costurile postimport, inclusiv de taxa vamală în cazul Rusiei.
(65)
Comparația a arătat că, în timpul PA, produsul vizat care face obiectul unui dumping, originar din țările în cauză și vândut în Uniune, a subcotat prețurile industriei din Uniune cu până la aproximativ 30 %.
4. Situația industriei din Uniune
(66)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care au făcut obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus evaluarea tuturor factorilor și indicilor economici care au influențat situația industriei din Uniune în cursul perioadei examinate.
(67)
Astfel cum s-a explicat mai sus, Comisia a recurs la eșantionarea producătorilor din Uniune. În scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la următoarele două niveluri:
-
au fost analizați factori macroeconomici (producție, capacitate, volum de vânzări, cotă de piață, creștere, număr de angajați, productivitate, prețuri și amploarea marjelor de dumping, precum și redresarea în urma efectelor dumpingului anterior) de la nivelul întregii producții din Uniune, pe baza informațiilor colectate de la producătorii cooperanți și a unei estimări bazate pe datele care figurează în plângerea celorlalți producători din Uniune;
-
analiza elementelor microeconomice (stocurile, salariile, profitabilitatea, randamentul investițiilor, fluxul de numerar, capacitatea de mobilizare a capitalurilor și investițiile) a fost realizată pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion, pe baza informațiilor furnizate de către aceștia.
4.1. Elemente macroeconomice
(a) Producția
(68)
Producția Uniunii a scăzut cu 44 % în perioada cuprinsă între anul 2008 și PA. Mai precis, aceasta a scăzut cu 47 % în 2009 și cu încă 2 puncte procentuale în 2010, după care a crescut ușor cu 5 puncte procentuale în cursul PA, când a ajuns la 53 653 tone.
Tabelul 4
Producția
2008
2009
2010
PA
Unități (tone)
95 079
49 917
48 017
53 653
Indice (2008 = 100)
100
53
51
56
Sursă: răspunsurile la chestionar și datele din plângere
(b) Capacitatea de producție și utilizarea capacității
(69)
Capacitatea de producție a producătorilor din Uniune a rămas stabilă pe toată perioada examinată, aceasta fiind de 179 912 tone.
Tabelul 5
Capacitatea de producție și utilizarea capacității
2008
2009
2010
PA
Unități (tone)
179 912
179 912
179 912
179 912
Indice (2008 = 100)
100
100
100
100
Rata de utilizare
53 %
28 %
27 %
30 %
Indice (2008 = 100)
100
53
51
56
Sursă: răspunsurile la chestionar și datele din plângere
(70)
Utilizarea capacității era de 53 % în 2008, a scăzut la 28 % în 2009, apoi la 27 % în 2010 și a crescut ușor în cursul perioadei de anchetă, până la 30 %. Evoluția ratei de utilizare a capacității reflectă în mod clar tendința producției, întrucât capacitatea a rămas stabilă.
(c) Volumul vânzărilor
(71)
Volumul vânzărilor producătorilor din Uniune către clienți neafiliați de pe piața Uniunii a scăzut cu 38 % în perioada examinată. Vânzările au scăzut cu 45 % în 2009, după care au rămas la acest nivel în 2010 și au crescut ușor în perioada de anchetă cu 7 puncte procentuale. Pe parcursul perioadei de anchetă, vânzările Uniunii au fost de 42 379 tone.
Tabelul 6
Vânzările Uniunii
2008
2009
2010
PA
Unități (tone)
68 870
37 649
37 890
42 379
Indice (2008 = 100)
100
55
55
62
Sursă: răspunsurile la chestionar și datele din plângere
(d) Cota de piață
(72)
Cota de piață a producătorilor Uniunii a fost relativ stabilă în perioada examinată și chiar a crescut în perioada de anchetă, până la 72 %. Creșterea cotei de piață reflectă faptul că, în perioada respectivă, volumul vânzărilor producătorilor din Uniune a scăzut mai puțin decât a scăzut consumul.
Tabelul 7
Cota de piață a producătorilor din Uniune
2008
2009
2010
PA
Cota de piață
70 %
68 %
69 %
72 %
Indice (2008 = 100)
100
97
98
103
Sursă: răspunsurile la chestionar, datele din plângere și Eurostat
(e) Creșterea
(73)
Având în vedere faptul că consumul a scăzut cu 40 % între anul 2008 și PA, se concluzionează că producătorii din Uniune nu au putut beneficia de creșterea pieței.
(f) Ocuparea forței de muncă
(74)
Nivelul de ocupare a forței de muncă pentru producătorii din Uniune evidențiază o scădere cu 18 % în perioada cuprinsă între anul 2008 și PA. Mai precis, numărul de salariați a scăzut, în mod semnificativ, de la 982 în 2008 până la 824 în 2009, sau cu 16 %, și a rămas aproape de acest nivel în anul 2010, înainte de a scădea în continuare până la 801 în cursul PA.
Tabelul 8
Ocuparea forței de muncă
2008
2009
2010
PA
Unități (persoane)
982
824
833
801
Indice (2008 = 100)
100
84
85
82
Sursă: răspunsurile la chestionar și datele din plângere
(g) Productivitatea
(75)
Productivitatea forței de muncă a producătorilor din Uniune, măsurată ca producție (tone) pe salariat pe an, a scăzut cu 31 % în perioada examinată. Această scădere reflectă faptul că producția a scăzut într-un ritm mai rapid decât nivelul de ocupare a forței de muncă.
Tabelul 9
Productivitatea
2008
2009
2010
PA
Unități (tone pe angajat)
194
121
115
134
Indice (2008 = 100)
100
63
60
69
Sursă: răspunsurile la chestionar și datele din plângere
(h) Prețurile de vânzare
(76)
Prețurile de vânzare medii anuale practicate de producătorii din Uniune pe piața Uniunii față de clienții neafiliați au scăzut cu peste 10 % în perioada examinată. Mai detaliat, prețurile medii au crescut, mai întâi, în 2009 cu aproximativ 12 %, pentru ca în 2010 acestea să scadă brusc cu 23 de puncte procentuale, menținându-se la acest nivel în cursul PA. În cursul PA, prețul mediu practicat de producătorii din Uniune era de 3 096 EUR pe tonă.
Tabelul 10
Prețurile medii practicate de producătorii din Uniune
2008
2009
2010
PA
Unități (EUR/tonă)
3 489
3 911
3 116
3 096
Indice (2008 = 100)
100
112
89
89
Sursă: răspunsurile la chestionar și datele din plângere
(77)
Astfel cum s-a indicat mai sus, prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune au fost subcotate de importurile care fac obiectul unui dumping originare din Rusia și din Turcia.
(i) Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping
(78)
Având în vedere volumul, cota de piață și prețurile importurilor din Rusia și din Turcia, impactul marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune nu poate fi considerate neglijabil. Este important să se amintească faptul că, așa cum s-a indicat în considerentul 16 de mai sus, măsurile antidumping sunt în vigoare față de opt țări. Având în vedere faptul că, în perioada examinată în prezenta anchetă, industria din Uniune a pierdut din vânzări și a înregistrat pierderi, nu poate fi stabilită o redresare reală în urma practicilor de dumping anterioare și se consideră că producția Uniunii rămâne vulnerabilă în fața efectului prejudiciabil cauzat de orice importuri care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii.
4.2. Factori microeconomici
(a) Stocurile
(79)
Nivelul stocurilor finale ale producătorilor din Uniune care au fost incluși în eșantion a scăzut cu 18 % în perioada cuprinsă între anul 2008 și PA. Mai detaliat, stocurile au crescut moderat în 2009 cu 2 % și au scăzut apoi cu 13 puncte procentuale în 2010 și cu încă 7 puncte procentuale în cursul PA. În cursul PA, stocul de sfârșit de exercițiu financiar pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion era de 5 338 tone.
Tabelul 11
Stocul de sfârșit de exercițiu financiar
Eșantion
2008
2009
2010
PA
Unități (tone)
6 526
6 661
5 822
5 338
Indice (2008 = 100)
100
102
89
82
Sursă: răspunsurile la chestionar
(b) Salariile
(80)
Cheltuielile anuale cu forța de muncă au scăzut cu 10 % între anul 2008 și PA. Mai precis, cheltuielile cu forța de muncă au scăzut în mod semnificativ în anul 2009, cu aproape 20 % (datorită reducerii nivelului de ocupare a forței de muncă), iar apoi au crescut în anul 2010 cu 4 puncte procentuale și cu încă 5 puncte procentuale în cursul PA.
Tabelul 12
Cheltuielile anuale cu forța de muncă
Eșantion
2008
2009
2010
PA
Unități (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Indice (2008 = 100)
100
81
85
90
Sursă: răspunsurile la chestionar
(c) Rentabilitatea și randamentul investițiilor
(81)
În perioada examinată, rentabilitatea vânzărilor produsului similar efectuate de producătorii incluși în eșantion către clienți neafiliați de pe piața Uniunii, exprimată ca procentaj din vânzările nete, a scăzut de la profituri considerabile la pierderi semnificative. Mai exact, profiturile au scăzut de la 9,6 % în 2008 până la - 1,2 % în 2009 și s-au deteriorat și mai mult în 2010, când au scăzut până la - 7,8 %. Situația s-a îmbunătățit ușor în perioada de anchetă, când pierderile au fost de - 7,0 %.
Tabelul 13
Rentabilitatea și randamentul investițiilor
Eșantion
2008
2009
2010
PA
Rentabilitatea vânzărilor Uniunii
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Indice (2008 = 100)
100
-12
-81
-73
Randamentul investițiilor
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Indice (2008 = 100)
100
-7
-39
-44
Sursă: răspunsurile la chestionar
(82)
Randamentul investițiilor (denumit în continuare „RI”), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat, în linii mari, evoluția rentabilității.
(d) Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital
(83)
Fluxul de numerar net provenit din activitățile de exploatare a fost pozitiv în 2008, mai precis 9,3 milioane EUR. Acesta s-a îmbunătățit ușor în 2009, crescând până la 9,8 milioane EUR, dar s-a deteriorat în 2010, scăzând la doar 1,5 milioane EUR înainte de atinge valoarea negativă de - 4,6 milioane EUR în perioada de anchetă.
(84)
Nu au existat indicii potrivit cărora industria din Uniune ar fi întâmpinat dificultăți în privința mobilizării de capital, în special datorită faptului că unii dintre producători fac parte din grupuri mai mari.
Tabelul 14
Fluxul de numerar
Eșantion
2008
2009
2010
PA
Unități (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Indice (2008 = 100)
100
106
16
-50
Sursă: răspunsurile la chestionar
(e) Investițiile
(85)
Investițiile anuale ale societăților incluse în eșantion în producerea produsului similar au scăzut în mod constant în timpul perioadei examinate. Cea mai pronunțată scădere, de 32 %, s-a produs în 2009, aceasta fiind urmată în 2010 de o scădere de 25 puncte procentuale și încă 8 puncte procentuale pe parcursul PA. Per total, investițiile anuale au scăzut de la 8,3 milioane EUR în 2008 la 2,9 milioane EUR în cursul PA.
Tabelul 15
Investiții nete
Eșantion
2008
2009
2010
PA
Unități (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Indice (2008 = 100)
100
68
43
35
Sursă: răspunsurile la chestionar
5. Concluzie privind prejudiciul
(86)
Analiza datelor macroeconomice indică faptul că producătorii din Uniune și-au diminuat considerabil producția și vânzările în cursul perioadei examinate. Aceasta a coincis cu o scădere a cererii pe piața Uniunii, prin urmare cu o ușoară scădere a cotei de piață a industriei Uniunii. Nivelul de utilizare a capacității a scăzut de la un nivel deja scăzut de 53 % în 2008 până la 30 % în cursul PA. Ocuparea forței de muncă a scăzut, de asemenea, cu 18 %.
(87)
În același timp, indicatorii microeconomici relevanți indică o deteriorare clară a situației economice a producătorilor din Uniune eșantionați. Evoluția prețurilor, rentabilitatea și randamentul investițiilor prezintă o imagine foarte negativă, scăzând de la nivelurile profitabile din 2008 până la pierderi importante în cursul PA. Fluxul de numerar a scăzut considerabil, de asemenea.
(88)
În lumina celor de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Introducere
(89)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile care fac obiectul unui dumping au cauzat industriei din Uniune un prejudiciu care poate fi considerat important. S-au mai examinat și alți factori cunoscuți, în afara importurilor care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut de asemenea să prejudicieze industria din Uniune, pentru a se garanta că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
2. Efectul importurilor care fac obiectul dumpingului
(90)
Între 2008 și PA, volumul importurilor de produs vizat care fac obiectul unui dumping a crescut cu 46 % pe o piață care s-a redus cu 40 %, ceea ce a dus la o creștere a cotei lor de piață de la 2 % la 5 %.
(91)
Creșterea importurilor de produs vizat care fac obiectul unui dumping din țările în cauză pe parcursul perioadei examinate a coincis cu o tendință de descreștere a tuturor indicatorilor de prejudiciu ai industriei din Uniune, cu excepția cotei de piață. Industria din Uniune a pierdut 38 % din vânzările sale în Uniune, iar prețurile de vânzare au scăzut cu 11 % din cauza presiunii exercitate de importurile la preț scăzut care au făcut obiectul unui dumping pe piața Uniunii.
(92)
Subcotarea semnificativă a prețurilor a împiedicat industria din Uniune să transfere creșterea costurilor de producție, fapt care a dus la o scădere a nivelurilor de rentabilitate care au fost negative pe parcursul PA.
(93)
Pe baza celor menționate anterior, s-a concluzionat în mod provizoriu că importurile la prețuri reduse, care au făcut obiectul unui dumping, provenite din Rusia și Turcia cauzează un prejudiciu material industriei din Uniune.
3. Efectul altor factori
3.1. Importurile din alte țări terțe
(94)
În timpul perioadei examinate, importurile din alte țări terțe, inclusiv din țările care fac obiectul măsurilor antidumping, au fost semnificative. Cota de piață totală a importurilor din alte țări decât Rusia și Turcia a scăzut între anul 2008 și PA de la 28 % la 23 %.
(95)
Tabelul următor arată evoluția volumelor de import, a prețurilor și a cotelor de piață din țările care fac obiectul măsurilor antidumping și din alte țări terțe, pe baza datelor Eurostat.
Tabelul 16
Importurile din alte țări
Țară
2008
2009
2010
PA
Țările care fac obiectul măsurilor antidumping
Volume (tone)
20 614
13 286
9 721
9 784
Cota de piață (%)
21
24
18
17
Preț mediu (EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Alte țări terțe
Volume (tone)
6 705
2 844
4 093
3 608
Cota de piață (%)
7
5
7
6
Preț mediu (EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Total pentru toate țările terțe, cu excepția Rusiei și a Turciei
Volume (tone)
27 319
16 131
13 814
13 392
Cota de piață (%)
28
29
25
23
Preț mediu (EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Astfel cum reiese din tabelul de mai sus, importurile din cele opt țări care fac obiectul măsurilor antidumping au continuat să pătrundă pe piața Uniunii, deși cota lor de piață a scăzut de la 21 % în 2008 până la 17 % în cursul PA. Prețurile medii ale importurilor respective sunt, în general, mai scăzute decât cele ale importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză. Desigur, tabelul de mai sus, care se bazează pe date Eurostat, afișează prețurile CIF medii înainte de aplicarea taxelor. Cu toate acestea, chiar și în cazul în care se ia în considerare taxa antidumping, prețurile importurilor respective rămân scăzute și comparabile cu prețurile importurilor din Rusia și din Turcia și se situează cu mult sub media prețurilor practicate de către producătorii din Uniune.
(97)
Cu toate acestea, se admite faptul că produsul care face obiectul anchetei are multe tipuri diferite, iar o comparație a prețurilor medii totale s-ar putea să nu fie un indicator semnificativ. În același timp, se consideră că măsurile antidumping care sunt în prezent în vigoare elimină efectul prejudiciabil al importurilor respective.
(98)
În consecință, având în vedere scăderea cotei de piață a importurilor din țări care fac obiectul măsurilor, se concluzionează provizoriu că eventualul efect negativ al prețurilor scăzute ale acestor importuri nu este de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping din țările în cauză și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(99)
Cota de piață a importurilor din alte țări terțe a scăzut ușor pe parcursul perioadei examinate, de la 7 % în 2008 până la 6 % în cursul PA. Prețurile medii ale importurilor respective sunt, în general, mai ridicate decât cele ale importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză, dar sunt ușor mai scăzute decât prețurile medii practicate de producătorii din Uniune.
(100)
Chiar dacă este posibil ca o comparație a prețurilor medii generale să nu poată fi considerată un indicator semnificativ, având în vedere varietatea de tipuri de produse, ținând cont de tendința descendentă a acestor importuri, se concluzionează provizoriu că eventualul efect negativ al importurilor din alte țări terțe nu este de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping din țările în cauză și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
3.2. Impactul diminuării pieței și al crizei economice
(101)
Criza financiară și economică din 2008/2009 este, după toate probabilitățile, motivul scăderii consumului de țevărie. Consumul a scăzut cu peste 40 % între 2008 și 2009 și a rămas la acest nivel scăzut pe tot restul perioadei examinate (deși a crescut ușor în perioada de anchetă). Dat fiind faptul că costurile fixe reprezintă până la 40 % din costurile de fabricație suportate de producătorii din Uniune, scăderea cererii, a vânzărilor și a producției a dus la creșterea considerabilă a costurilor de producție unitare. Aceasta are, în mod evident, un impact important asupra rentabilității industriei din Uniune.
(102)
Cu toate că se recunoaște faptul că e posibil ca scăderea producției să fi avut un impact asupra situației industriei din Uniune, în special în 2009 (când scăderea s-a produs, de fapt), se poate preconiza în mod rezonabil că industria din Uniune ar trebui să fie în mod normal în măsură să își crească prețurile, cel puțin pe termen mediu și lung, și să transfere creșterea costurilor în anii următori. Cu toate acestea, astfel cum demonstrează scăderea prețurilor la nivelul Uniunii, lucrurile nu s-au petrecut astfel și se consideră că motivul a fost subcotarea gravă exercitată de către importurile care fac obiectul unui dumping.
(103)
Date fiind circumstanțele de mai sus, se concluzionează provizoriu că eventualul efect negativ al reducerii cererii nu este de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile care fac obiectul unui dumping provenite din Rusia și Turcia.
4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(104)
În concluzie, importurile care fac obiectul unui dumping provenite din Rusia și Turcia au cauzat prejudiciul material suferit de industria din Uniune.
(105)
Au fost analizați și alți factori care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune. În această privință, s-a constatat că importurile din alte țări terțe, inclusiv din țări care fac obiectul măsurilor antidumping, și impactul reducerii cererii, deși este posibil să fi contribuit la prejudiciu, nu rup legătura de cauzalitate.
(106)
Pe baza analizei de mai sus, care a făcut în mod corect distincția și a separat efectele tuturor factorilor despre care se știe că au avut un efect asupra situației industriei din Uniune de efectul prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează în mod provizoriu că importurile care fac obiectul unui dumping din țările în cauză au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
F. INTERESUL UNIUNII
(107)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor provizorii privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase pentru a se ajunge la concluzia că nu era în interesul Uniunii să se adopte măsuri în acest caz special. Analiza interesului Uniunii s-a bazat pe aprecierea tuturor intereselor implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului vizat.
1. Interesul industriei din Uniune
(108)
Se preconizează că, în cazul în care se instituie măsuri, scăderea prețurilor și pierderile se vor reduce, iar prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune vor începe să se restabilească, având drept rezultat ameliorarea semnificativă a situației financiare a industriei din Uniune.
(109)
Pe de altă parte, dacă nu se instituie măsuri antidumping, este foarte probabil ca situația industriei din Uniune să continue să se degradeze. În acest caz, industria din Uniune ar continua, eventual, să piardă din cota de piață, neputând să se alinieze prețurilor pieței fixate de importurile care fac obiectul unui dumping din țările în cauză. Consecințele probabile ar implica reducerea în mod inutil a costurilor și închiderea instalațiilor de producție din Uniune, având ca rezultat pierderi semnificative de locuri de muncă.
(110)
Luând în considerare factorii de mai sus, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri antidumping ar fi în interesul industriei din Uniune.
2. Interesul importatorilor neafiliați din Uniune
(111)
Astfel cum s-a menționat anterior, doar doi importatori neafiliați au colaborat în totalitate la prezenta anchetă, transmițând răspunsuri la chestionar. Numai o mică parte a cifrei de afaceri a acestor doi importatori s-a datorat revânzărilor produsului vizat. Prin urmare, se preconizează că impactul măsurilor ar fi minim.
3. Interesul utilizatorilor
(112)
Patru utilizatori au cooperat la prezenta procedură răspunzând la chestionar. Niciunul dintre aceștia nu importă produsul vizat din țările în cauză și toți au indicat faptul că eventualul impact al măsurilor nu ar fi semnificativ.
(113)
Ținând seama de faptul că niciun utilizator care importă din țările în cauză nu s-a manifestat și în lipsa unor informații care să indice contrariul, se poate concluziona în mod provizoriu că impactul măsurilor asupra rentabilității industriei utilizatorilor și a situației economice va fi destul de limitat.
4. Concluzie privind interesul Uniunii
(114)
În concluzie, se așteaptă ca instituirea de măsuri cu privire la importurile de produs vizat care fac obiectul unui dumping din Rusia și Turcia să ofere industriei din Uniune șansa de a-și îmbunătăți situația prin creșterea volumelor de vânzări, a prețurilor de vânzare și a profitului. Cu toate că anumite efecte negative pot să apară sub forma creșterii costurilor suportate de anumiți importatori, se preconizează că aceste efecte vor fi limitate.
(115)
Doi exportatori turci cooperanți au susținut că instituirea de măsuri împotriva unei țări exportatoare mici precum Turcia ar lăsa, practic, întreaga piață a Uniunii în mâinile câtorva producători, cu un impact negativ asupra mediului concurențial.
(116)
Se remarcă, în această privință, faptul că, de regulă, o taxă antidumping nu este menită să fie prohibitivă și să izoleze fluxurile comerciale din țările care fac obiectul anchetei. Instituirea de măsuri are scopul de a asigura condiții echitabile pentru diferiți participanți de pe piață. În același timp, trebuie subliniat faptul că pe piața Uniunii se află peste 20 de producători europeni, iar importurile din alte țări terțe sunt semnificative. În consecință, orice rezerve cu privire la mediul concurențial de pe piața Uniunii nu par a fi justificate.
(117)
Având în vedere cele menționate anterior, se concluzionează cu titlu provizoriu că nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de produs vizat originar din Rusia și Turcia.
G. MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
(118)
Având în vedere concluziile la care s-a ajuns cu privire la dumping, prejudiciu, cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui să fie instituite măsuri provizorii privind importurile de produs vizat originar din Rusia și Turcia, pentru a preveni cauzarea unor alte prejudicii industriei din Uniune de către importurile care fac obiectul unui dumping.
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(119)
Nivelul măsurilor provizorii instituite cu privire la importurile originare din țările în cauză ar trebui să fie suficient de ridicat pentru a elimina dumpingul, fără a depăși prejudiciul cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping. Pentru a calcula valoarea taxei necesare pentru eliminarea efectelor practicilor de dumping prejudiciabile, se consideră că măsurile ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile și să obțină, înainte de impozitare, profitul pe care l-ar obține în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping.
(120)
Dat fiind faptul că marjele de subcotare determinate sunt în toate cazurile mai mari decât marjele de dumping respective și că industria din Uniune a suferit pierderi în cursul perioadei de anchetă, orice nivel calculat de eliminare a prejudiciului ar fi întotdeauna, în mod intrinsec, mai mare. Prin urmare, s-a considerat că nu este necesară calcularea detaliată a nivelurilor prejudiciului.
2. Măsuri provizorii
(121)
Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de produs vizat originare din Rusia și Turcia, la cel mai scăzut nivel al marjei de dumping și al nivelului de eliminare a prejudiciului constatate, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe, care reprezintă, în toate cazurile, marja de dumping.
(122)
Pentru Rusia, în absența cooperării producătorilor-exportatori din Rusia, marja de dumping la nivel național a fost calculată astfel cum se explică la considerentele 21-31 de mai sus.
(123)
Pentru Turcia, ținând seama de faptul că nivelul de cooperare a fost considerat ca fiind relativ scăzut, marja reziduală de dumping a fost stabilită pe baza unei metode rezonabile care să conducă la o marjă care este mai ridicată decât cea mai ridicată dintre marjele individuale ale celor trei societăți care au cooperat, astfel cum s-a explicat în considerentul 49 de mai sus.
(124)
Pe baza celor de mai sus, nivelurile propuse ale taxei sunt:
Țară
Societate
Taxă antidumping provizorie
Rusia
Toate societățile
23,8 %
Turcia
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Toate celelalte societăți
16,7 %
(125)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu societățile respective. Aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel exclusiv importurilor de produse originare din țările în cauză și fabricate de societățile și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific, cu nume și adresă, în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și sunt supuse nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(126)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a înființării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (4) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, eventualele modificări ale activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(127)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei pentru toate celelalte societăți ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.
H. DISPOZIȚIE FINALĂ
(128)
În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată prezenta în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În afară de aceasta, trebuie să se precizeze că respectivele concluzii privind instituirea de taxe adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricăror măsuri definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping provizorie la importurile de accesorii de țevărie (altele decât accesoriile turnate, flanșele și accesoriile filetate), din fier sau oțel (cu excepția oțelului inoxidabil), având diametrul exterior de maximum 609,6 mm, de tipul celor utilizate pentru sudarea cap la cap sau în alte scopuri, încadrate în prezent la codurile NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 și ex 7307 99 80 (codurile TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 și 7307998098) și originare din Rusia și Turcia.
(2) Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile menționate în continuare se stabilește după cum urmează:
Țară
Societate
Taxă antidumping provizorie
Cod adițional TARIC
Rusia
Toate societățile
23,8 %
-
Turcia
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Toate celelalte societăți
16,7 %
B999
(3) Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
(4) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării în vigoare a acestuia.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 30 iulie 2012.