РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 18 юли 2011 година
относно държавна помощ C 15/09 (ex N 196/09), която Германия е привела в действие и планира да приведе в действие в полза на Hypo Real Estate
(нотифицирано под номер C(2011) 5157)
(само текстът на немски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/118/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за създаване на Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с тези разпоредби (2) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 2 октомври 2008 г. Европейската комисия временно разреши държавна помощ в полза на Hypo Real Estate Holding AG под формата на държавна гаранция в размер на 35 млрд. евро (регистрирана под дело № 44/08) (3), валидна за срок от шест месеца или до датата на представяне на надежден и обоснован план за преструктуриране за банката. Германия уведоми за мярката на 30 септември 2008 г.
(2)
На 1 април 2009 г. Германия уведоми за план за преструктуриране на Hypo Real Estate („HRE“) (регистриран под дело № 196/09). С писмо от 17 април 2009 г. Германия допълни уведомлението за плана за преструктуриране, като информира Комисията за капиталова инжекция в размер на 60 млн. евро и за удължаване на държавните гаранции в размер на 52 млрд. евро, които са били предоставени съгласно одобрената схема за подкрепа на банката (4).
(3)
С писмо от 7 май 2009 г. (5) Комисията уведоми Германия, че е открила процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Това решение („решението за откриване на процедурата“) беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) и с него заинтересованите страни се приканват да представят мненията си.
(4)
На 3 юни 2009 г. Германия уведоми за капиталова инжекция в размер на 2,96 млрд. евро, регистрирана под дело № 333/09.
(5)
На 17 август 2009 г. Германия уведоми Комисията (регистрирано под дело номер C 15/09), че възнамерява да удължи отново гаранциите, предоставени по-рано от Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung („SoFFin“) в размер на 52 млрд. евро в полза на HRE (вж. съображение 2).
(6)
На 20 и 21 октомври 2009 г. Германия предостави още една актуализация на плана за преструктуриране, уведоми Комисията за допълнителни планирани мерки в полза на HRE (създаване на институция по ликвидация, предоставяне на допълнителни гаранции) и информира Комисията за допълнително удължаване, т.е. третото удължаване, на съществуващите гаранции на SoFFin в размер на 52 млрд. евро (регистрирано под дело № 557/09).
(7)
На 26 октомври 2009 г. Германия уведоми, под дело № 557/09, за допълнителна капиталова инжекция в размер на 3,0 млрд. евро, гаранции на SoFFin в размер на общо 18 млрд. евро в полза на HRE, както и за гаранция на SoFFin в размер на 2 млрд. евро в полза на институцията по ликвидация на HRE (7). Комисията не одобри гаранцията на SoFFin в размер на 2 млрд. евро.
(8)
На 13 ноември 2009 г. Комисията удължи официалната процедура по разследване и временно одобри капиталовите инжекции в размер на 60 млн. евро, 2,96 млрд. евро и 3 млрд. евро (по дела: C 15/09, № 333/09 и № 557/09), докато вземе окончателно решение относно плана за преструктуриране. Това решение беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (8) и с него заинтересованите страни се приканват да представят мненията си.
(9)
На 15, 16 и 17 декември 2009 г. (регистрирано под дело № 694/09) немските власти допълниха уведомлението от 26 октомври 2009 г., като представиха допълнителна информация във връзка с гаранциите на SoFFin в размер на 18 млрд. евро.
(10)
На 21 декември 2009 г. Комисията временно разреши гаранциите на SoFFin в размер на 18 млрд. евро за максимален срок от една година (дело № 694/09) (9).
(11)
На 30 април 2010 г. Германия уведоми за капиталова инжекция от SoFFin в размер на 1,85 млрд. евро (дело № 161/10).
(12)
На 19 май 2010 г. Комисията временно разреши капиталовата инжекция в размер на 1,85 млрд. евро докато вземе окончателно решение относно плана за преструктуриране (10).
(13)
На 2 септември 2010 г. Германия уведоми за гаранция за ликвидност на SoFFin в размер на 20 млрд. евро (дело № 380/10).
(14)
На 10 септември 2010 г. Германия уведоми за мярка за обезценени активи - т.е. за намерението да прехвърли активи от HRE към FMS Wertmanagement AöR (11) („FMS-WM“) - и за капиталова инжекция до приблизително 2,13 млрд. евро, както и за допълнителна гаранция, т.e. гаранция за покриване на задължения до 20 млрд. евро (дело № 380/10).
(15)
На 24 септември 2010 г. Комисията отново удължи официалната процедура по разследване и временно одобри мярката за обезценени активи, гаранцията за ликвидност в размер на 20 млрд. евро и гаранцията за покриване на задължения до 20 млрд. евро. Това решение беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (12) и с него заинтересованите страни се приканват да представят мненията си. Решението на Комисията от 24 септември 2010 г. не обхвана капиталовата инжекция до 2,13 млрд. евро, за която Германия уведоми на 10 септември 2010 г.; т.e. тази капиталова инжекция не е била одобрена от Комисията.
(16)
На 14 юни 2011 г. Германия представи окончателна актуализация на плана за преструктуриране. На 15 юни 2011 г. Германия представи списък на съответните ангажименти, който беше допълнен на 1 юли 2011 г.
(17)
На 14 юни 2011 г. Германия разясни, че следващата капиталова инжекция няма да бъде в размер на 2,13 млрд. евро, както е било съобщено на 10 септември 2010 г., а че ще бъде в размер на 2,08 млрд. евро и че намалената сума ще бъде предоставена на FMS-WM.
(18)
Междувременно бяха проведени няколко заседания и телефонни конференции и беше обменена допълнителна кореспонденция между отделите на Комисията, Германия и HRE.
(19)
Комисията получи мнения от заинтересованите страни, препрати ги на Германия и получи коментари от Германия с писмо от 24 март 2010 г.
II. ПОЛУЧАТЕЛ И МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
II.1. Получател
(20)
HRE е учредено през октомври 2003 г. като отделно дъщерно дружество, състоящо се от някои части от групата HVB, насочени към дейност в областта на финансирането на недвижими имоти за търговска цел. През 2007 г. HRE пое дейността на DEPFA Bank plc със седалище в Дъблин и разшири предмета си на дейност, като включи в него финансирането на публичния сектор и инфраструктурното финансиране. Групата HRE (13) понастоящем се състои от Hypo Real Estate Holding AG („HRE Holding“) и неговите три дъщерни дружества PBB Deutsche Pfandbriefbank AG („PBB“), DEPFA Bank plc и Hypo Real Estate Finance B.V. in Liquidation („HRE Finance i.L.“). Както DEPFA Bank plc, така и PBB имат редица допълнителни дъщерни дружества и участия. PBB е преименуваната основна банка на групата и единственото от трите дъщерни дружества на HRE Holding, което ще продължи да реализира нови дейности. Секторите, в които това дружество осъществява дейност, включват финансиране на недвижими имоти и финансиране на публични инвестиции („ФПИ“). DEPFA Bank plc намалява своята дейност и няма да сключва договори за нова дейност, считано от момента на уведомяването за настоящото решение на Комисията. Основните дейности на това дружество включват най-вече дейности, свързани с кредитиране на предприятия от публичния сектор и бюджетно кредитиране, както и с финансирането на инфраструктурни проекти (напр. пътища, мостове, тунели и обществени сгради). Както е видно от наименованието му, HRE Finance i.L. представлява дружество в производство по ликвидация (14).
(21)
FMS-WM, институцията по ликвидация за HRE, беше учредена през 2010 г. Тя управлява активите и дериватите на групата HRE, дейности, които институцията пое поради факта, че те са били или нестратегически, или са съдържали неприемлив риск или капиталова тежест. С течение на времето FMS-WM придоби собственост над значителна част от активите на HRE. FMS-WM не притежава лиценз за банкова дейност.
(22)
HRE отчете загуби в размер на 5,5 млрд. евро за финансовата 2008 г., загуби в размер на 2,2 млрд. евро за 2009 г. и загуби в размер на 0,9 млрд. евро за 2010 г.
(23)
Германия стана собственик на 90 % от HRE чрез инжектирането на капитал в размер на приблизително 3,02 млрд. евро (60 млн. евро през март 2009 г., 2,96 млрд. евро през юни 2009 г.). През есента на 2009 г. бе осъществено елиминиране на миноритарните акционери. Германия придоби останалите акции, като заплати 1,30 EUR на акция и стана собственик на 100 % от HRE. Впоследствие беше открита процедура по преструктуриране по отношение на HRE.
II.2. Затруднения на HRE в контекста на финансовата криза
(24)
В края на септември 2008 г. HRE бе изправено пред недостиг на ликвидност, който е щял да го доведе до несъстоятелност. HRE не бе в състояние да получи краткосрочно финансиране на пазарите, тъй като кризата на финансовия пазар доведе до срив на някои финансови пазари. След като Lehman Brothers кандидатства за защита на кредиторите, в средата на септември 2008 г. по-специално междубанковият пазар достигна до почти пълен застой.
(25)
Моделът на стопанска дейност на DEPFA Bank plc, дъщерно дружество, притежавано изцяло от HRE от октомври 2007 г. насам и зависещо в голяма степен от финансиране от междубанковия пазар и други краткосрочни необезпечени източници на финансиране, се оказа крайно нестабилен в условията на ликвидна криза, а произтичащите от това проблеми представляваха заплаха за самото му съществуване.
(26)
HRE трябваше да покрие краткосрочните нужди от ликвидни средства на DEFPA Bank plc. При все това обемът на кредитните линии с падеж на 30 септември 2008 г. се оказа твърде голям за възможностите за подкрепа на HRE. Освен това вътрешните сделки и дейности в рамките на групата HRE, например сделки с вземания, гаранции и гаранционни писма, показват, че повечето дружества в групата HRE са се намирали в същото положение. Поради това проблемите с ликвидността са представлявали сериозна заплаха за съществуването на групата HRE.
(27)
Освен това затрудненията на HRE се дължаха inter alia на проблем със завареното положение, произтичащ от активи, които не показват подходяща възвръщаемост на инвестициите, ако бъде взет предвид техният действителен рисков профил, както и на факта, че HRE е резултат от сливане на няколко по-малки банкови организации, които са използвали различни ИТ системи, […] (15).
II.3. Мерки за държавна помощ
(28)
Като цяло германската държава е предоставила или ще предостави на HRE капиталови инжекции в общ размер на приблизително 9,95 млрд. евро (FMS-WM е получила или ще получи част от този капитал) и гаранции в размер на 145 млрд. евро. Освен това HRE се е възползвало от мярка за облекчение на активите с елемент на помощ в размер на приблизително 20 млрд. евро.
II.3.1. Капиталови инжекции
II.3.1.1. Капиталова инжекция в размер на 60 млн. евро
(29)
Като част от намерението на Германия да получи пълен контрол върху HRE, като придобие всичките му акции на няколко етапа, на 30 март 2009 г. SoFFin закупи 20 млн. нови акции, собственост на HRE, с номинална стойност от 3 EUR всяка, в резултат на което HRE получи капиталова инжекция в размер на 60 млн. евро, а SoFFin придоби дял от собствения капитал на дружеството в размер на 8,65 %. На 13 ноември 2009 г. Комисията временно одобри тази капиталова инжекция.
II.3.1.2. Капиталова инжекция в размер на 2,96 млрд. евро
(30)
На 2 юни 2009 г. акционерите на HRE одобриха капиталова инжекция в HRE в размер на 2,96 млрд. евро, която бе осъществена посредством емитиране на нови акции, които следва да бъдат придобити от SoFFin. В резултат на това SoFFin придоби 90 % от акциите на HRE. Тези новоемитирани акции бяха вписани в търговския регистър на 8 юни 2009 г. На 13 ноември 2009 г. Комисията временно одобри тази капиталова инжекция.
II.3.1.3. Капиталова инжекция в размер на 3 млрд. евро
(31)
Капиталовата инжекция, за която беше уведомено на 26 октомври 2009 г., възлизаща на общо 3,0 млрд. евро, беше структурирана по следния начин:
а)
вливане на 2 млрд. евро в свободен резерв („freie Rücklagen“) на HRE Holding и PBB. След елиминирането на миноритарните акционери HRE е станало изцяло собственост на Германия/SoFFin.
б)
вливане на 1 млрд. евро под формата на непряко дялово участие в PBB чрез зависещ от печалбата купон в размер на 10 % годишно.
(32)
Договорите за тази капиталова инжекция в размер на 3 млрд. евро бяха подписани на 16 ноември 2009 г. Комисията временно одобри капиталовата инжекция на 13 ноември 2009 г.
II.3.1.4. Капиталова инжекция до 1,85 млрд. евро
(33)
Капиталовата инжекция в размер на 1,85 млрд. евро в свободния резерв („freie Rücklagen“) на HRE беше разделена на два транша:
а)
капиталова инжекция в размер на 1,4 млрд. евро (този транш беше временно одобрен от Комисията на 19 май 2010 г. и беше влят в дружеството след това);
б)
капиталова инжекция в размер на до 450 млн. евро (този транш също беше временно одобрен от Комисията на 19 май 2010 г., като бе обвързан с наличието на определени обстоятелства (16). Неговото вливане все още не е осъществено, тъй като тези обстоятелства все още не са възникнали).
(34)
Капиталовата инжекция в размер на 1,85 млрд. евро е част от обща нужда от капитал, определена в плана за преструктуриране на HRE. 1,4 млрд. евро от тази капиталова инжекция бяха влети с цел изпълнение на регулаторните капиталови изисквания и с цел осигуряване на буфер за риска. Договорът за тази капиталова инжекция в размер на 1,4 млрд. евро беше подписан на 20 май 2010 г. Германия очаква другата част от 1,85 млрд. евро, т.е. 450 млн. евро, да бъде влята през третото тримесечие на 2011 г.
II.3.1.5. Капиталова инжекция в размер на 2,08 млрд. евро
(35)
На 10 септември 2010 г. немските власти уведомиха за капиталова инжекция в размер до 2,13 млрд. евро в полза на HRE. На 14 юни 2011 г. Германия разясни, че следващата капиталова инжекция няма да бъде в размер на 2,13 млрд. евро, а в размер на 2,08 млрд. евро и че сумата ще бъде влята във FMS-WM. Според Германия сумата в размер на 2,08 млрд. евро ще бъде влята през третото тримесечие на 2011 г. SoFFin внесе тези 2,08 млрд. евро, със съгласието на Европейската комисия, под формата на капиталово вземане („Einlageanspruch“) в капиталовия резерв („Kapitalrücklage“) на HRE Holding. HRE Holding прехвърли това капиталово вземане на FMS-WM на 1 октомври 2010 г.
II.3.2. Гаранции
II.3.2.1. Гаранции в размер на 35 млрд. евро
(36)
На 13 ноември 2008 г. Германия осигури държавни гаранции в размер на 35 млрд. евро с цел задоволяване на нуждите на HRE от рефинансиране. Гаранциите бяха временно одобрени от Комисията на 2 октомври 2008 г.
(37)
Тези гаранции бяха осигурени във връзка с линия от ликвидни средства в размер на 20 млрд. евро, предоставена от Deutsche Bundesbank, и във връзка с гарантирани облигации в размер на 15 млрд. евро, поети от консорциум на германски финансови институции.
(38)
HRE заплати гаранционна премия на държавата за гаранцията в размер на 35 млрд. евро, която се състои от основна премия и премия, свързана с постигнатите резултати. Основната премия се състоеше от 1 % годишно върху т.нар. „гарантирана сума при първа загуба“ и от 0,5 % годишно върху т.нар. „гарантирана сума при втора загуба“. Премията, свързана с резултатите, се състоеше от 1,25 % годишно върху „гарантираната сума при първа загуба“ и от 0,25 % на година върху „гарантираната сума при втора загуба“.
II.3.2.2. Гаранции в размер на 52 млрд. евро
(39)
В периода ноември 2008 г. - февруари 2009 г. HRE получи гаранции в размер на общо 52 млрд. евро от SoFFin въз основа на одобрената схема на Германия за оздравяване на банковия сектор (17).
(40)
HRE заплати гаранционна такса в размер на 0,5 % за частите от гаранцията, които действително бяха използвани за покриването на облигации, както и такса ангажимент в размер на 0,1 % за части, които не са използвани.
II.3.2.3. Гаранция в размер на 8 млрд. евро
(41)
„Обезпечените дългови облигации“, чийто срок изтича на 23 декември 2009 г., бяха заменени от гаранция на SoFFin в размер на 8 млрд. евро. Комисията одобри временно тази гаранция на 21 декември 2009 г.
(42)
HRE заплаща гаранционна премия на SoFFin в размер на 0,5 % годишно от гарантираната сума. По отношение на частите от гаранцията, които не са използвани, се прилага такса ангажимент в размер на 0,1 % годишно.
II.3.2.4. Гаранция в размер на 10 млрд. евро
(43)
На 21 декември 2009 г. Комисията временно одобри гаранция на SoFFin в размер на 10 млрд. евро с максимален срок от една година с цел да се обезпечат ликвидните нужди на HRE.
(44)
HRE заплаща гаранционна премия на SoFFin в размер на 0,5 % годишно от гарантираната сума. По отношение на частите от гаранцията, които не са използвани, се прилага такса ангажимент в размер на 0,1 % годишно.
II.3.2.5. Гаранция в размер на 20 млрд. евро
(45)
HRE се нуждаеше от допълнителна гаранция за ликвидност в размер на 20 млрд. евро поради наличието на неблагоприятни развития на пазарите на капиталови и лихвени фючърси, които засягаха HRE до момента, в който активите бяха прехвърлени на институцията по ликвидация FMS-WM. Комисията временно одобри гаранцията на 24 септември 2010 г.
(46)
HRE заплаща гаранционна премия в размер на 0,8 % годишно. По отношение на неизползваната част от гаранцията се прилага такса ангажимент в размер на 0,1 % годишно.
II.3.2.6. Гаранция в размер до 20 млрд. евро
(47)
Беше необходима гаранция за покриване на задължения в размер до 20 млрд. евро поради оставащата несигурност, свързана с технически сложните процедури във връзка с прехвърлянето на активи към институцията по ликвидация. Комисията временно одобри гаранцията на 24 септември 2010 г.
(48)
HRE заплаща гаранционна премия на SoFFin в размер на 0,8 % годишно. По отношение на неизползваната част от гаранцията се прилага такса ангажимент в размер на 0,1 % годишно.
II.3.3. Прехвърляне на активи към институцията по ликвидация
(49)
Освен това на 10 септември 2010 г. Германия уведоми за прехвърлянето на условна сума от активи на приблизителна стойност 210 млрд. евро и деривати на стойност 280 млрд. евро към институцията по ликвидация FMS-WM. FMS-WM бе създадена с решение на съвета на директорите от 8 юли 2010 г. в съответствие със германския закон Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz [Закон за фонда за стабилизация на финансовия пазар] (параграф 8, буква а) от FMStFG). Тя управлява активите и дериватите на групата HRE, които е поела, тъй като те са били или нестратегически, или са съдържали неприемлив риск или капиталова тежест. FMS-WM действа независимо от HRE и се възползва от задължението на SoFFin да компенсира загуби („Verlustausgleichspflicht“). При все това FMS-WM не притежава лиценз за банкова дейност. В резултат на това много от активите на HRE биха могли да бъдат прехвърлени само номинално; бяха създадени разнообразни механизми за „прехвърляне“, които зависят от конкретни обстоятелства, с цел да бъде постигнат сходен ефект на облекчение на регулаторния капитал в полза на PBB и групата HRE.
(50)
Комисията временно одобри прехвърлянето на 24 септември 2010 г. С мярката бяха прехвърлени нестратегически и неработещи активи, например държавни облигации или необслужвани имотни заеми (или, както е описано в съображение 49, само използваният от тях регулаторен капитал) в механизъм, подкрепен от правителството, който ще бъде ликвидиран постепенно в течение на известен брой години. Сред прехвърлените нестратегически активи бяха включени и онези активи, които не биха могли да се използват като обезпечение за обезпечените облигации.
(51)
Действителната дата на прехвърлянето беше 30 септември 2010 г. Поради амортизацията към този момент счетоводната стойност на портфейла, разпределен за прехвърлянето, е била в размер на 173 млрд. евро. В съответствие със съобщението на Комисията относно обработването на обезценените активи в банковия сектор на Общността („Съобщение относно обезценените активи“ или „СОА“) (18) Комисията назначи външни експерти, които да окажат съдействие при оценяването на портфейла, като определят елемента на помощ и преценят дали и до каква степен стойността на извършеното прехвърляне е надвишавала действителната икономическа стойност (ДИС) на портфейла. Съгласно предвиденото в СОА Германия също така възложи на външен експерт да извърши независима оценка.
(52)
Портфейлът включваше заеми за недвижими имоти за търговска цел в размер на около 30 млрд. евро, които са географски диверсифицирани и се състоят най-вече от финансиране за офис сгради и търговски центрове. Те са с относително кратък срок (три години), но с по-ниско кредитно качество.
(53)
Частта с недвижими имоти за нетърговски цели от портфейла се състоеше от финансиране на публичния сектор или облигации и заеми за публични образувания или дружества за комунални услуги. По-голяма част от тази дейност се състоеше от стандартни облигации („обикновени облигации“), но също така включваше „структурирани кредитни инструменти“ в размер на 31 млрд. евро и други заеми за публичния сектор в размер на 30 млрд. евро. Качеството на активите от тази част на портфейла беше значително по-добро от това на заемите за недвижими имоти за търговска цел. При все това пазарната цена на ценните книжа беше значително намалена поради техния дългосрочен матуритет и разширяването на пазарния кредитен спред от момента на придобиването насам.
(54)
Експертите на Комисията констатираха, че за разлика от някои други дела за държавна помощ, сложните заеми за недвижими имоти за търговска цел и категориите от структурирани кредитни активи (които се състоят предимно от ценни книжа, обезпечени със студентски заеми, ценни книжа, обезпечени с активи от публичния сектор и инвестиция в суап на пълна възвращаемост в размер на 5 млрд. евро) като цяло са били надеждни. Те са очаквали единствено ограничени загуби по отношение на тези категории, макар и по-високи от прогнозираните от експертите на Германия, основно поради оценката на облигациите в брой в структурите на Halcyon/Pegasus, както и поради отрицателната основа и имплицитните разходи за финансиране в суаповете на пълна възвращаемост. От друга страна „обикновените облигации“ бяха прехвърлени на ниво суап на активите близо до паритет, значително надвишаващ тяхната ДИС. В допълнение те са принадлежали към пазари, които не са били особено обезценени, така че всъщност тяхната ДИС е следвало да бъде близка до тяхната пазарна стойност. В резултат на това експертите на Комисията заключиха, че ДИС на тази част от портфейла ще бъде значително по-ниска от стойността, на която HRE ги е прехвърлило на FMS-WM.
(55)
По отношение на портфейла от деривати експертите на Комисията се съгласиха до голяма степен с констатациите на експертите на Германия. В допълнение те изчислиха, че равностойността на кредитния риск е малко по-висока от нивото, установено от експертите на Германия и включиха някои констатации от тяхната извадка, както и обща такса за „оперативен риск“, основана на предпазливи предположения, свързани с недостатъци в общата ефективност на хеджирането.
(56)
В таблицата по-долу се посочват в обобщен вид констатациите на експертите на Комисията:
(В млрд. евро)
Портфейл
Условна стойност
Прехвърлена стойност (ПС)
Δ ДИС-ПС
(по данни от Германия)
Δ ДИС-ПС
(по данни от експертите на Комисията)
Разлики
(между данните на Комисията и данните на Германия)
Облигации
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Структуриран кредит
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Заеми за недвижими имоти за търговска цел (НИТЦ)
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Заеми за недвижими имоти за нетърговски цели
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Деривати
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Общо
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
В резултат на това размерът на помощта, който в съответствие със СОА не е съвместим с вътрешния пазар a priori (и се определя като разликата между ДИС и стойността на прехвърлянето), се определя от експертите на приблизително 16,2 млрд. евро. Трудно е да се определи общият размер на помощта, т.е. разликата между прехвърлената и пазарната стойност, поради липсата на лесно достъпни пазарни цени по отношение на частта от портфейла, свързана със заемите. Крайното предположение, че пазарната стойност на кредитния портфейл е нулева, би довело до общ размер на помощта, възлизащ на 90 млрд. евро. Ако се допусне, че заемите се търгуват по същия начин, както се търгуват и ликвидни облигации с подобен матуритет и кредитно качество, общият размер на помощта би възлизал на 20 млрд. евро.
II.4. Основания за откриване и разширяване на обхвата на задълбоченото разследване
(58)
На 7 май 2009 г. Комисията започна задълбочено разследване по отношение на мерките за държавна помощ в полза на HRE, главно поради съмнения, свързани с жизнеспособността на HRE, по-специално в контекста на стратегията за рефинансиране и нуждите на HRE. В първоначалния план за преструктуриране, представен на Комисията на 1 април 2009 г., като причини за финансовите проблеми на HRE се посочват единствено външни фактори и целта е намаляване на счетоводния баланс с едва 25 %, което означава, че обемът на рефинансиране е щял да остане висок. HRE планираше да намали счетоводния баланс на групата посредством продажба на активи на пазара, а не чрез прехвърлянето им на институция по ликвидация. Една от основните области на дейност, описани в плана за преструктуриране, беше свързана с дейностите в областта на бюджетното финансиране, които генерират ниски маржове, и освен това планът съдържаше много малко информация относно въпросите, които са жизненоважни за процеса на преструктуриране, например изменението и интегрирането на ИТ системите. На този етап Комисията изрази съмнения и дали са налице достатъчно мерки, които да ограничат нарушенията на конкуренцията, и достатъчно мерки за споделяне на тежестта.
(59)
Обхватът на задълбоченото изследване беше разширен на 13 ноември 2009 г. поради следните причини:
а)
трябваше да бъдат финансирани допълнителните мерки за държавна помощ в полза на HRE под формата на капиталова инжекция в размер на 2,96 млрд. евро (вж. съображение 30), капиталова инжекция в размер на 3 млрд. евро (вж. съображения 31 и 32), гаранция в размер на 8 млрд. евро (вж. съображение 41 и 42), гаранция в размер на 10 млрд. евро (вж. съображения 43 и 44) и гаранция в размер на 2 млрд. евро (19) за рефинансиране на евентуално решение за ликвидиране плюс капиталови инжекции в размер на общо 4 млрд. евро (структурирани както следва: капиталовата инжекция в размер на 1,85 млрд. евро, посочена в съображения 33 и 34, и капиталовата инжекция в размер на 2,08 млрд. евро, обсъдена в съображение 35); и
б)
Комисията изрази съмнения дали мерките за преструктуриране са съвместими със съобщението на Комисията относно връщане на жизнеспособността и оценка на мерките за преструктуриране във финансовия сектор според правилата за държавна помощ в настоящата криза (20) (съобщение относно преструктурирането).
(60)
На 24 септември 2010 г. обхватът на задълбоченото разследване беше разширен още веднъж поради следните причини:
а)
трябваше да бъдат финансирани допълнителните мерки за държавна помощ в полза на HRE, а именно гаранция в размер на 20 млрд. евро (вж. съображения 45 и 46), допълнителна гаранция в размер до 20 млрд. евро (вж. съображения 47 и 48), както и прехвърлянето на активи на институцията по ликвидация (вж. съображения 49 до 57); и
б)
Комисията изрази съмнения във връзка със съвместимостта на мярката за облекчение на активите със СОА, по-специално във връзка с прозрачността, оценяването, споделянето на тежестта и възнаграждението и отбеляза, че в плана за преструктуриране има недостатъци по отношение на демонстрирането на възстановяване на жизнеспособността, правилното споделяне на тежестта и подходящото намаляване на нарушенията на конкуренцията.
II.5. Основни характеристики на плана за преструктуриране
(61)
На 1 април 2009 г. Германия уведоми за първия проект на план за преструктуриране на HRE и, след като направи няколко изменения, тя представи окончателната актуализация на плана на 14 юни 2011 г. Освен когато е посочено друго, всички позовавания на плана за преструктуриране в останалата част от настоящото решение представляват позовавания на тази окончателна версия от 14 юни 2011 г.
(62)
Съгласно плана за преструктуриране HRE - след като бъде освободено от своите завещани обезценени активи с номинална стойност в размер на 210 млрд. евро посредством прехвърлянето им на институцията по ликвидация FMS-WM - ще преустрои своите търговски дейности по такъв начин, че неговата основна банка PBB ще може да извършва своите дейности въз основа на стабилен подход за финансиране и усъвършенствани системи за вътрешен контрол. Неговите бъдещи дейности ще бъдат със значително по-малък мащаб от тези преди настъпването на кризата, независимо дали се оценяват от гледна точка на размера на счетоводния баланс, обема на новата дейност, работна сила, мрежата от клонове или географския обхват.
(63)
В сравнение със ситуацията преди настъпването на кризата, размерът на стратегическия счетоводен баланс на PBB в края на 2011 г. - коригиран по отношение на пера в режим на намалена дейност или пера, които са били номинално прехвърлени на FMS-WM - счетоводни отчети в размер на приблизително 15 % от счетоводния баланс на HRE. Например обхватът на нова дейност, свързана с финансиране на недвижими имоти, ще бъде намален до приблизително 30 % от равнището отпреди кризата (новата дейност на HRE, свързана с финансирането на недвижими имоти за търговска цел, е била в размер на 32,1 млрд. евро през 2007 г.). Работната сила беше намалена с приблизително 30 % и всички членове на управителния съвет на HRE, които са заемали длъжност преди настъпването на кризата, бяха заменени с други. Повече от 30 участия, една трета от които извън границите на Европа, вече бяха продадени или ликвидирани или се намират в производство по ликвидация. 26 от общо 32 клона бяха закрити. Освен това беше стартиран многогодишен проект за преобразуване на нивото на групата с наименование „Ново развитие“ и бюджет в размер на приблизително 180 млрд. евро с цел подобряване и интегриране на ИТ системите.
(64)
PBB ще продължи две стратегически области на дейност, финансиране на недвижими имоти (ФНИ) и финансиране на публични инвестиции (ФПИ). И двете области на дейност са насочени към активи, които отговарят на условията за германски обезпечени облигации, или под формата на германски ипотечни облигации („Hypothekenpfandbriefe“), или под формата на германски облигации на публичния сектор („öffentliche Pfandbriefe“). Всички останали дейности, по-специално дейността в областта на бюджетното финансиране, инфраструктурното финансиране, както и дейностите на капиталовите пазари и за управление на активите, ще бъдат прекратени.
(65)
Механизмите, засягащи двете дъщерни дружества на HRE Holding, са следните: DEPFA Bank plc намалява своята дейност, считано от датата на уведомяването за настоящото решение, и няма да реализира никаква нова дейност. Същото се отнася и за нейните дъщерни дружества. HRE Finance е в производство по ликвидация и също не осъществява нова дейност.
(66)
Германия твърди, че основното решение за следване на по-консервативна търговска стратегия и за насочване към германски обезпечени облигации като първостепенен източник на рефинансиране гарантира качествено подобрение на дейностите по отпускане на заеми, тъй като те се подчиняват на правната рамка на германския закон Pfandbriefgesetz [закон за гарантираните облигации, наричан по-долу „закон за Pfandbrief“], в който са предвидени конкретни изисквания, свързани с управлението, наблюдението и контрола на рисковете, както и защитни мерки, например ограничаване на съотношението размер на заема към стойност на проекта. Тази стратегия за финансиране води до значително намаляване на предишната зависимост на HRE от междубанковия паричен пазар, който в бъдеще ще бъде необходим единствено за срока на съхраняването, предшестващ емитирането на обезпечени облигации.
III. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(67)
Комисията получи мнения от заинтересованите страни, които са представени в обобщен вид по-долу:
а)
Резюме на мнението на Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp) (ноември 2009 г.):
-
vdp e убедено, че моделът на стопанска дейност, съобразен с дейности, отговарящи на критериите за Pfandbrief, е обещаващ и може да гарантира дългосрочната жизнеспособност и рентабилност на банката без да са необходими държавни гаранции.
б)
Резюме на мнението на Heisse Kursawe Eversheds (ноември 2009 г.):
-
Heisse Kursawe Eversheds е на мнение, че държавната помощ нарушава правата на определени акционери, че планираното придобиване на всички дялове на HRE от страна на SoFFin чрез изключване на миноритарните акционери (елиминиране) представлява допълнителна държавна помощ, че елиминирането не е подходяща помощ, както и че то нарушава принципа на свободно движение на капитали.
в)
Резюме на мнението на Heisse Kursawe Eversheds (февруари 2010 г.):
-
В своето допълнително мнение Heisse Kursawe Eversheds изразява позицията, че изключването на миноритарните акционери на HRE (елиминирането) представлява държавна помощ по смисъла на член 107 et seq. от ДФЕС, че тази държавна помощ нарушава свободата на движение на капитали, както и че тази държавна помощ в полза на HRE може да бъде разрешена единствено ако HRE продължи да функционира въз основа на устойчив план за преструктуриране.
г)
Резюме на мнението на Bohdan Kalwarowskyj (февруари 2010 г.):
-
Г-н Kalwarowskyj е на мнение, че въз основа на документите за оценка на дейността на HRE, представени в контекста на елиминирането на 5 октомври 2009 г., е очевидно, че HRE ще бъде жизнеспособно и рентабилно, както и че SoFFin, в сътрудничество с HRE, има за цел да манипулира оценката на дружеството, като я намали.
IV. МНЕНИЕ НА ГЕРМАНИЯ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(68)
На 24 март 2010 г. Комисията получи мнението на Германия във връзка с мненията на заинтересованите страни:
а)
Резюме на мнението по отношение на Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp):
-
Според Германия мнението на vdp потвърждава, че планирането на модела на стопанска дейност на HRE е основано на приемливи допускания.
б)
Резюме на мнението по отношение на Heisse Kursawe Eversheds:
-
Германия е на мнение, че елиминирането не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Тъй като елиминирането не представлява държавна помощ, въпросът дали съществува нарушение на принципа на свободно движение на капитали (като според Германия случаят не е такъв) не е от значение за настоящото задълбочено разследване.
в)
Резюме на мнението по отношение на Bohdan Kalwarowskyj:
-
Германия се съгласява с г-н Kalwarowskyj, че дългосрочната жизнеспособност на HRE ще бъде гарантирана въз основа на планираните мерки за преструктуриране.
V. СТАНОВИЩЕ НА ГЕРМАНИЯ
(69)
Германия приема, че мерките представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(70)
С оглед да гарантира, че моделът на стопанска дейност, изложен в плана за преструктуриране, се привежда в действие, и да гарантира, че е постигнато адекватно споделяне на тежестта и че нарушенията на конкуренцията са ограничени до необходимия минимум, на 15 юни 2011 г. Германия представи редица ангажименти (21), които могат да бъдат обобщени както следва:
а) Изпълнение на плана за преструктуриране и на ангажиментите: Германия ще гарантира пълно осъществяване на плана за преструктуриране в неговата окончателна версия и на ангажиментите.
б) Срок на ангажиментите: По принцип ангажиментите са валидни до приключването на периода на преструктуриране, т.е. до 31 декември 2015 г. При все това изпълнението на ангажиментите по отношение на DEPFA Bank plc и нейните дъщерни дружества по принцип ще приключи веднага след новото приватизиране на DEPFA Bank plc, ако това се случи преди изтичането на периода на преструктуриране. В такъв случай Германия ще уведоми предварително Комисията за продажбата и няма да я извърши без одобрението на Комисията, ако тя следва да бъде извършена преди 31 декември 2013 г. Ангажиментите по отношение на PBB ще приключат в момента, в който PBB бъде приватизирана отново, но във всеки случай не по-рано от 31 декември 2013 г.
в) Области на дейност: Германия ще гарантира, че единствено PBB ще осъществява нова дейност, което ще бъде извършвано само в две области - финансиране на недвижими имоти и финансиране на публични инвестиции. Прекратяват се дейностите във всички други области (портфейлът за бюджетно финансиране ще остане част от счетоводния баланс на PBB, но той ще бъде в режим на намалена дейност), а всички други дружества от групата HRE ще прекратят своите стопански дейности.
г) Ново приватизиране на PBB: Германия ще приватизира отново PBB възможно най-скоро и най-късно до 31 декември 2015 г.
д) Ограничаване на растежа на PBB: Германия ще гарантира, че коефициентите на растежа на PBB остават в рамките на определени граници, измерени от гледна точка на размера на счетоводния баланс, както и на обема от новата дейност.
е) Институция по ликвидация: Германия ще гарантира, че след 30 септември 2013 г. PBB няма да извършва нито услуги по управление на активи, нито услуги по рефинансиране за институцията по ликвидация FMS-WM, както и че от организационна гледна точка извършването на тези услуги може да бъде поето от трети страни.
ж) Пазарно присъствие: Германия ще гарантира, че PBB ще придобие нова дейност единствено на следните географски пазари:
i)финансиране на недвижими имоти:
-
основни пазари (22): Германия, Обединеното кралство, Франция и Испания,
-
допълнителни пазари: Швеция, Полша, Чешката република, Белгия, Нидерландия, Люксембург, Австрия, Швейцария, Дания, Финландия, Норвегия, Словакия и Унгария;
ii)финансиране на публични инвестиции:
-
основни пазари: Германия, Франция, Испания и Италия,
-
допълнителни пазари: Швейцария, Австрия, Полша, Унгария, Чешката република, Словакия, Швеция, Норвегия, Дания, Финландия, Белгия, Нидерландия, Люксембург и Обединеното кралство.
з) Възнаграждение за използването на институция по ликвидация: Германия ще гарантира, че HRE заплаща адекватно възнаграждение за използването на институцията по ликвидация FMS-WM в рамките на своите възможности. По-специално Германия ще гарантира, че Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung („FMSA“) ще нареди на HRE да заплати сума в размер на 1,59 млрд. евро на FMS-WM пряко или чрез своите дъщерни дружества. Тези дъщерни дружества на HRE, които са прехвърлили активи на институцията по ликвидация и чийто дял от основния капитал надвишава 15 % по принцип носят отговорност за това плащане. PBB ще запазва и натрупва печалби, за да погасява задълженията, свързани с непрякото дялово участие.
и) Ограничения по отношение на купонните плащания и разпределението на печалбата: Германия ще гарантира, че HRE и неговите дъщерни дружества се въздържат, в рамките на правните ограничения, от купонни плащания и други мерки за разпределение на печалбата.
й) Ограничения по отношение на плащанията: Германия ще гарантира, че HRE и неговите дъщерни дружества се въздържат от изплащане на съществуващите финансови инструменти.
к) Забрана за придобиване: Германия ще гарантира, че HRE и неговите дъщерни дружества няма да придобиват други предприятия в рамките на периода на преструктуриране.
л) Задължения, свързани с информационните технологии на HRE/PBB: Германия ще гарантира пълно осъществяване на проекта, изготвен с цел подобряване на ИТ системите на банката.
м) Ангажимент, свързан с RAROC (рисково коригирана възвръщаемост на капитала, risk-adjusted return on capital): Германия ще гарантира, че новата стратегическа дейност на PBB не е свързана с отпускането на каквито и да било нови заеми, които се характеризират с RAROC под 10 % за всяка отделна сделка.
н) Контролиращ управител: Германия ще гарантира, че планът за преструктуриране и всички ангажименти са правилно изпълнени, както и че изпълнението се контролира непрекъснато от контролиращ управител с достатъчна квалификация.
VI. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
VI.1. Наличие на държавна помощ съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС и потенциални получатели
(71)
Различните разглеждани мерки са осигурени или пряко от Германия, или от SoFFin, предприятие, учредено и контролирано от германското правителство, и по тази причина те включват държавни ресурси. Мерките осигуряват селективно предимство на HRE, като му позволяват да получи нов капитал и гаранции и да се възползва от мерки за облекчение на активите при по-благоприятни условия от тези, които обикновено биха могли да бъдат открити на пазара. HRE е банка, която осъществява дейността си на международно равнище, като се конкурира с други банки в Германия и други държави. Следователно, поради същите причини като вече изложените в предишните решения на Комисията относно HRE, (23) мерките представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(72)
В рамките на групата HRE единствено PBB (и неговите дъщерни дружества) осъществява нови икономически дейности и следователно може да се счита за активно на пазарите. Поради това PBB може да се разглежда като субект, който продължава дейностите на предишното дружество HRE (макар и в ограничена степен, както е разяснено в съображение 63). Всички други субекти от групата HRE (т.е. DEPFA Bank plc и нейните дъщерни дружества и HRE Finance i.L.) са в режим на намалена дейност и техните дейности са ограничени до равнището, което е необходимо, за да се даде възможност за надлежно намаляване на дейностите, но те не осъществяват нова дейност.
(73)
Крайната цел и въздействие на всички мерки за помощ (независимо дали са били официално предоставени на HRE, на HRE Holding, на PBB или на DEPFA Bank plc) е да позволят на PBB да продължи да осъществява дейност на пазарите. Поради това именно продължаващото съществуване на PBB на пазарите нарушава конкуренцията. DEPFA Bank plc (подобно на FMS-WM) може да се разглежда само като институция по ликвидация във връзка с активи, които поради различни причини не са прехвърлени на FMS-WM („банката с проблемни активи“). Тя ще реализира активите си на техния падеж или като ги продаде на пазара, но няма да сключва договори за нова дейност след датата на уведомлението за настоящото решение (24).
(74)
С оглед на факта, че по тази причина PBB представлява икономическото продължение на HRE, и в съответствие с практиката за вземане на решения на Комисията (25) PBB се счита за получателят на помощта, поради което оценката за съвместимостта на помощта ще бъде насочена към PBB.
(75)
По отношение на мнението, изразено от Heisse Kursawe Eversheds, че елиминирането представлява държавна помощ, Комисията отбелязва, че макар капиталовите инжекции в HRE да представляват държавна помощ, елиминирането на миноритарни акционери (т.е. придобиването на техните акции срещу заплащане на съответните акционери) само по себе си не представлява държавна помощ, тъй като то не предоставя на банката предимство, произтичащо от държавни ресурси. Елиминирането е включвало плащане от държавата на миноритарните акционери, но това не е оказало никакво икономическо въздействие върху HRE. От гледна точка на HRE се е променила единствено структурата на неговата собственост. В резултат на това в рамките на настоящото решение не е необходимо да се разглежда въпросът дали елиминирането нарушава разпоредбите на Договора относно свободното движение на капитали.
VI.2. Съвместимост на помощта с вътрешния пазар
VI.2.1. Прилагане на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС
(76)
Съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС дадена помощ може да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар, ако чрез нея се преодолява сериозно затруднение в икономиката на държавата-членка. Тъй като обявяването в несъстоятелност на значима за системата банка може да засегне пряко финансовите пазари и косвено цялата икономика на съответната държава-членка, в контекста на понастоящем нестабилната ситуация на финансовите пазари Комисията основава на тази разпоредба своята оценка на мерките за държавна помощ в банковия сектор, предоставени съгласно законодателството за държавните помощи.
(77)
Комисията няма никакви основания да се съмнява в определението на Германия за HRE като на банка, значима за системата, по-специално в контекста на позицията, която то е заемало по-рано на германския пазар на Pfandbrief, първоначалния размер на счетоводния баланс на HRE и размера от дериватите, които HRE е притежавало по-рано.
(78)
Комисията отбелязва, че HRE е получило помощ за оздравяване, която Комисията е приела за съвместима с вътрешния пазар; при все това тази помощ трябва да бъде оценена в настоящите условия, за да се определи дали тя може да бъде счетена за помощ за преструктуриране, съвместима с вътрешния пазар. Поради това Комисията трябва да оцени съвместимостта на тези мерки и на всички допълнителни мерки за преструктуриране, т.е. на гаранциите в размер на 52 млрд. евро и на капиталовата инжекция в размер на 2,08 млрд. евро, въз основа на съобщението относно обезценените активи и на съобщението относно преструктурирането.
VI.2.2. Оценка въз основа на съобщението относно обезценените активи (СОА)
(79)
Всяко прехвърляне на активи към институция по ликвидация трябва да се осъществи в съответствие със СОА. Освен това в съобщението относно преструктурирането се посочва ясно, че по принцип адекватното възнаграждение за всяка държавна намеса е едно от най-подходящите ограничения на нарушенията на конкуренцията, тъй като то ограничава размера на държавната помощ. Освен това може да се изиска ограничаване на разширяването на банката в определени сфери на дейност или географски области, например чрез компенсации, насочени към пазара, било то специфични капиталови изисквания в случаите, в които пазарът ще бъде отслабен чрез преки ограничения върху разширяването, или ограничаване на моралния риск.
(80)
По отношение на допустимостта на активите, предназначени за прехвърляне, в параграф 34 от СОА се признава необходимостта от прагматичен и гъвкав подход към избора на видове активи, които са подходящи за мерките за обезценени активи. Комисията приложи тази гъвкавост в други дела за държавна помощ и одобри прехвърлянето на активи, които, строго погледнато, не са били проблемни, но са били нестратегически с оглед на сериозната промяна в модела на стопанска дейност на въпросната банка.
(81)
Както е посочено в параграф 46 от СОА, с цел да се улесни съсредоточаването на банката върху възстановяването на жизнеспособността и да се предотврати евентуален конфликт на интереси, е необходимо да се гарантира ясно функционално и организационно разделение между банката получател и нейните обезценени активи. Комисията разбира, че към момента на създаване на институцията по ликвидация не е било възможно, по-специално поради технически причини, незабавно да бъдат прекратени връзките между PBB и FMS-WM. При все това тази ситуация трябва да бъде коригирана възможно най-бързо. Въз основа на това Германия поема ангажимент, че PBB ще установи пълна организационна независимост на съответните услуги и вече няма да ги предоставя на FMS-WM след 30 септември 2013 г.
(82)
По отношение на оценяването и на споделянето на тежестта, в параграф 21 от СОА се посочва, че правилното възнаграждение е елемент от изискването за споделяне на тежестта. Комисията ще гарантира, както е посочено в приложение IV към СОА, че при всяко ценообразуване във връзка с облекчение на активите се включва възнаграждение в полза на държавата при адекватно отчитане на риска от бъдещи загуби, надвишаващи предвидените загуби при определянето на ДИС. В съответствие с практиката на Комисията за взимане на решения относно мерките за облекчение на активите (26), оценката на необходимото възнаграждение за ефекта на облекчение на капитала ще бъде основана на прехвърляне по ДИС, дори ако тя е по-ниска от прехвърлената стойност.
(83)
В параграф 41 от СОА се посочва, че стойността на прехвърляне следва да съответства на ДИС. В случай че дадена държава-членка сметне за необходимо - по-специално за да се избегне техническа неплатежоспособност - да използва прехвърлена стойност на активите, която надвишава тяхната ДИС, това може да бъде прието единствено ако се съпътства от коренно преструктуриране и въвеждане на условия, позволяващи възстановяването на тази допълнителна помощ на по-късен етап, например посредством механизъм за дължими възстановявания.
(84)
Въз основа на това Комисията стига до заключението, че разликата между ДИС и прехвърлената стойност, която следва да бъде възстановена на по-късен етап и която е била определена с помощта на независимите експерти на Комисията, е в размер на 16,2 млрд. евро и приканва към особено задълбочено преструктуриране и свиване на дейността на банката. Не се изисква допълнително възнаграждение в съответствие с параграф 21 от СОА, тъй като след a priori приспадане на капитал в размер на 16,2 млрд. евро мерките не включват никакъв допълнителен ефект на облекчение на капитала (27).
(85)
Комисията отбеляза, че Германия не е предвидила изрично възстановяване на тази сума. При все това тя е въвела клаузи, които позволяват да се извърши възстановяване до възможната степен. Те се състоят от:
а)
Условно плащане в размер на 1,59 млрд. евро от HRE към институцията по ликвидация.
б)
Използване на неразпределената печалба от PBB за откупване на непрякото дялово участие от Федерална република Германия.
в)
След пълното изплащане в размер на 1,59 млрд. евро подгрупата DEPFA Bank plc (т.е. дружеството майка и всички дъщерни дружества) трябва да заплатят на Германия адекватно възнаграждение за държавната помощ.
г)
Въпреки че HRE беше национализирано, Германия планира да приватизира повторно PBB, което означава, че Германия ще получи постъпленията от всяко последващо ново приватизиране. Поради факта, че държавата е направила банката публична собственост и планира да я приватизира отново, може да се заяви също така, че държавата ще се опита да възстанови колкото се може по-голяма част от приноса си и че бившите акционери имат достатъчен принос.
Освен това предложеното преструктуриране е радикално и включва драстично свиване на дейността на оздравената основна банка до приблизително 15 % от обхвата на дейност на HRE в края на 2008 г. Заедно с ангажиментите, свързани с ограничение на ръста, ограниченията на продуктовата гама, корпоративното управление и новото приватизиране посредством публичен търг, пълният пакет за преструктуриране може да бъде счетен за достатъчно радикален по смисъла на СОА.
(86)
Освен това Комисията отбелязва, че съмненията, изразени от нея относно желанието и способността на Германия и HRE да осигурят пълна ex ante прозрачност и разкриване на обезценките, са били разсеяни от предоставените обстойни данни от специализиран екип на банката. В допълнение, отчасти по искане на Комисията, беше извършен одит на данните на HRE с цел установяване на тяхната последователност и качество, което улесни окончателната оценка на експертите на Комисията. Освен това Германия и PBB се ангажираха да извършат радикални подобрения на управлението на риска и системите за докладване с цел разсейване на опасенията на Комисията относно евентуални пропуски в информационните системи за управление за в бъдеще.
VI.2.3. Съвместимост със съобщението относно преструктурирането
(87)
В съобщението относно преструктурирането се определят правилата за държавните помощи, приложими по отношение на преструктурирането на финансови институции в настоящата криза. Съгласно съобщението относно преструктурирането, с цел да бъде съвместимо с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС, преструктурирането на дадена финансова институция в контекста на настоящата финансова криза трябва да води до възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на банката, да включва достатъчен собствен принос от получателя (споделяне на тежестта) и да се състои от достатъчно мерки, които ограничават нарушенията на конкуренцията (28).
(88)
Размерът на вече предоставените капиталови инжекции, размерът на все още неосъществената капиталова инжекция и размерът на държавната помощ, произтичаща от прехвърлянето на активите, заедно представляват повече от 20 % от стойността на претеглените спрямо риска активи на HRE преди настъпването на кризата.
VI.2.3.1. Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на PBB
(89)
В съответствие с раздел 2 от съобщението относно преструктурирането Германия представи цялостен и подробен план за преструктуриране, в който се посочват причините за финансовите трудности, пред които е изправено HRE, и се предоставя подробна информация относно модела на стопанска дейност.
(90)
Планът за преструктуриране и допълнителната информация, предоставени от Германия, показват, че трудностите на HRE са свързани основно със:
а)
статуса на HRE, и по-специално на неговото дъщерно дружество DEPFA Bank plc като банка, финансирана изцяло чрез търговия на едро без финансиране от франчайз, така че тя е зависела в голяма степен от наличието на незасегнат междубанков паричен пазар, но той временно се е намирал в пълен застой след рухването на Lehman Brothers;
б)
проблем със завареното положение, произтичащ от активи, които не демонстрират подходяща възвръщаемост на инвестициите, ако бъде взет предвид техният действителен рисков профил; както и
в)
факта, че HRE е резултат от сливане на няколко по-малки банкови организации с различни ИТ приложения, които не са били интегрирани в цялостна координирана система за управление на риска.
(91)
Както е посочено по-горе, преструктурирането и предвидените мерки, свързани главно с финансирането на банката и системите за вътрешен контрол, са предназначени да гарантират, че проблемите с ликвидността, поради които банката е непосредствено застрашена от обявяване в несъстоятелност, няма да възникнат отново. В плана за преструктуриране задълбочено се проучват основните опасения чрез насочване към по-стабилна концепция за финансиране, основана на Pfandbrief, чрез значително намаляване на предишната зависимост от междубанковия паричен пазар, чрез подобряване и интегриране на нейните ИТ системи и чрез намаляване на географския обхват, клоновата мрежа и размера на дейността в абсолютно изражение. Прекратяването на други дейности и разглеждането им като намаляване на портфейла в счетоводния баланс на PBB е логичното допълнение към тази концепция.
(92)
Следователно двете оставащи области на дейност на PBB ще бъдат насочени единствено към активи, които отговарят на условията за германски обезпечени облигации, или под формата на германски ипотечни облигации („Hypothekenpfandbriefe“), или под формата на германски облигации на публичния сектор („öffentliche Pfandbriefe“). Твърдението, че една по-консервативна търговска стратегия от този вид следва да доведе до качествено подобрение на дейностите по отпускане на заеми, е достоверно, по-специално в контекста на специфичните изисквания на германския закон за Pfandbrief във връзка с управлението, наблюдението и контрола на рисковете и неговите предпазни мерки като ограничаване на съотношение размер на заема към стойност на проекта.
(93)
В съображение 92 от решението за удължаване на процедурата от 24 септември 2010 г. (вж. съображение 15 от настоящото решение) Комисията изрази съмнения дали банката може да реализира достатъчни маржове със своите бъдещи стопански дейности, по-специално тези в сектора на публичните финанси, който се характеризира с ниски маржове. Някои от предишните дейности на HRE, свързани с финансиране на публичния сектор, а именно дейностите по ФПИ, следва да бъдат продължени. При все това дейностите по ФПИ ще включват само финансиране на продукти, свързани с инвестиции от клиенти от публичния сектор. Поради това те могат да бъдат разграничени от дейностите по бюджетно финансиране, т.е. необвързано финансиране на публичните органи, които се характеризират с особено ниски маржове. В коригирания модел на стопанска дейност са прекратени дейности по бюджетно финансиране с нисък марж (те са еквиваленти на 75 % от предишните дейности по финансиране на публичния сектор) и полученият портфейл е въведен в режим на намалена дейност в счетоводния баланс на PBB, така че тези опасения на Комисията са разсеяни. Освен това ангажиментът на Германия да гарантира, че при изпълнението на нейната стратегическа нова дейност PBB няма да сключва договори за нови заеми, които се характеризират с RAROC под 10 % на отделна сделка, спомага за разсейването на тези опасения.
(94)
Освен това Комисията отбелязва, че запазването на ФПИ като втора област на дейност на PBB ще намали опасенията на участниците на пазара и на агенциите за кредитен рейтинг относно липсата на диверсификация от страна на банките, които ограничават своите дейности само до една област на дейност (известни като „високоспециализирани банки“) и следователно ги прави прекалено зависими от една единствена област на стопанска дейност. Наличието на две области на дейност с потенциално различни цикли на дейност следва да позволи на PBB да обезпечи по-стабилни и предвидими приходи и да постигне изисканата видимост сред институционалните инвеститори.
(95)
Концепцията за преструктуриране ще доведе до по-ясна организационна структура, тъй като се прекратяват допълнителните дейности, например дейностите, свързани с капиталовите пазари, и дейностите по управление на активи, а клоновата мрежа се намалява в значителна степен. Значителен брой отдели за продажба вече бяха затворени; в съответствие с по-подробния и регионалния модел на стопанска дейност четири от тези отдели за продажба (Берлин, Хамбург, областта Рейн/Рур и Стокхолм) ще бъдат повторно отворени.
(96)
Планът за преструктуриране гарантира, че PBB няма да увеличи неправомерно своето присъствие на пазарите. Новата дейност по отпускане на заеми е ограничена до определен размер и за двете области на дейност. На своите съответни основни пазари PBB цели постигането на пазарни дялове от 1 % до 2 % за своите дейности по ФПИ и от 2 % до 6 % за своите дейности по ФНИ.
(97)
Комисията отбелязва, че банката е започнала да предприема мерки по отношение на слабостите на своите ИТ системи, които първоначално са били доста нееднородни и до голяма степен несъвършени, по-специално по отношение на функционалните възможности и приложенията за управление на риска. През 2009 г. HRE изготви многогодишен проект на нивото на групата с наименование „Ново развитие“ и бюджет в приблизителен размер от 180 млн. евро за преобразуване на ИТ средата. По този проект ще бъдат извършени различни системни подобрения в рамките на шест последователни етапа. В обхвата на проекта се включват inter alia оперативни подобрения като консолидиране на системите за управление на кредити, подобрения, свързани с управлението на риска при ИТ системите по отношение на кредитни, пазарни и ликвидни рискове, стандартизация на системите на отделите за обслужване на клиенти и подобрения във връзка с точността, изчерпателността и качеството на информацията и данните. Информацията, предоставена по отношение на съдържанието и напредъка по процеса на преобразуване на ИТ системите, подсказва, че първоначалните проблеми са били адекватно проучени и могат да бъдат решени до необходимата степен по време на периода на преструктуриране на PBB. По мнение на Комисията бъдещата ИТ система ще представлява една функционална и ефикасна платформа за навременно и добросъвестно управление на риска, подходяща за осъществяването на стопанските процеси. Поради това пълното осъществяване на проекта е от съществено значение.
(98)
Ликвидността, платежоспособността и рентабилността на PBB (29) се считат за основните показатели за жизнеспособността на банката, оценени както при базов сценарий, така и при „стресов“ сценарий (30).
(99)
Съгласно плана за преструктуриране PBB повече няма да се възползва от държавни гаранции по отношение на своето рефинансиране. Въпреки това PBB остава институция, финансирана чрез търговия на едро без финансиране от франчайз. Тази ситуация се смекчава от стратегията на PBB за значително намаляване на размера на необходимото необезпечено финансиране и вместо това се емитират обезпечени облигации, които се считат за по-стабилен източник на финансиране.
(100)
Тъй като наличието на остър недостиг на ликвидност беше една от основните причини за проблемите на HRE, които в крайна сметка доведоха до нуждата от държавна помощ, в плана за преструктуриране се предвижда осигуряването на адекватен паричен и ликвиден резерв, като се отчитат всички въздействия, които могат да произтекат от изискванията на Базел III (Базелски комитет за банков надзор). Този резерв е с най-голяма стойност в началото на периода на преструктуриране и с времето постепенно ще намалява. При базовия сценарий паричният и ликвидният резерв ще бъде в размер на приблизително [12-17] % от счетоводния баланс на PBB в края на 2011 г. и ще достигне до равнище от приблизително [7-17] % в края на 2015 г. При „стресовия“ сценарий паричният и ликвидният резерв ще надхвърля [7-10] % от счетоводния баланс на PBB в края на 2011 г. и ще достигне до равнище в размер на приблизително [7-10] % в края на 2015 г. По мнение на Комисията ситуацията с ликвидността изглежда уместна като при базовия, така и при „стресовия“ сценарий.
(101)
При съотношение на капитала от първи ред (изчислен посредством вътрешнорейтинговия подход по Базел II) с прогнозна стойност 12,9 % в края на 2011 г. при базовия сценарий или 10,5 % при „стресовия“ сценарий PBB ще бъде капитализирано в достатъчна степен и ще отговори на минималните капиталови изисквания в рамките на периода на преструктуриране. В съответствие с допусканията, използвани в плана за преструктуриране, съотношението на капитала от първи ред в края на 2015 г. ще бъде 12,4 % при базовия сценарий или 11,3 % при „стресовия“ сценарий. При все това спадът на съотношението на капитала от първи ред при базовия сценарий се дължи най-вече на предвиденото увеличение на претеглените спрямо риска активи, произтичащи от планирания ръст, а не на загуби (при базовия сценарий PBB отчита положителни резултати след данъчно облагане в периода между 2011 и 2015 г.; PBB няма да достигне до рентабилност след данъчно облагане през 2011 и 2012 г. само при „стресовия“ сценарий).
(102)
Очаква се рентабилността на PBB да се подобри в рамките на периода на преструктуриране. Съгласно плана за преструктуриране при базовия сценарий нетната печалба на PBB след данъчното облагане ще бъде в размер на [110-150] млн. евро за 2011 г. и в размер на [280-320] млн. евро за 2015 г. През 2011 г. този резултат ще съответства на възвръщаемост на собствения капитал (след данъчно облагане) в размер на едва [3-6] %, но в края на периода на преструктуриране през 2015 г. той ще съответства на възвръщаемост на собствения капитал (след данъчното облагане) в размер на [8-11] %. Следователно целевата рентабилност при базовия сценарий може да бъде счетена за задоволителна за банка, която осъществява дейността, посочена в плана за преструктуриране, както от гледна точка на жизнеспособността, така и в контекста на планираното ново приватизиране на PBB. Според Германия нетните печалби на PBB след данъчното облагане ще бъдат компенсирани от загуби от предходни години. Предвид загубите, пренесени към следващите години, това означава, че PBB ще осчетоводява загуби в счетоводния си баланс („Bilanzverluste“) до 201[…] г., но няма да направи това през 201[…] г. в контекста на откупуването на непрякото дялово участие.
(103)
Таблица 1: Прогнози за печалбите и загубите на PBB, международни стандарти за финансово отчитане (МСФО) (базов сценарий), съгласно плана за преструктуриране
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
2015 г.
Нетни приходи от лихви и подобни доходи
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Нетни приходи от комисиони
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Приход от дейността
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Провизии за загуби по заеми
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Административни разходи
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Салдо на други приходи/разходи
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Печалби/загуби преди данъчно облагане
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Данъци
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Печалби/загуби след данъчно облагане
млн. евро
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
След извършване на оценка на основните фактори, способстващи за рентабилността на PBB, могат да бъдат идентифицирани два източника на рентабилност: първо, ще се повишат приходите на PBB, произтичащи от нейните търговски дейности, и второ, оперативните разходи ще се понижат.
(105)
По отношение на увеличението на приходите в плана за преструктуриране се допуска, че средният марж на заемите може да бъде подобрен, по-специално като се гарантира извършването на нови и по-доходоносни дейности. По отношение на дейността в областта на ФНИ нетните маржове, изчислени за настоящите портфейли, ще се подобрят от [80-100] bps (базисни пункта) на [105-120] bps за 2011 г., [105-110] bps за 2012 г. и [95-100] bps след това. Дейността в областта на ФПИ ще генерира нетен марж в размер на [27-35] bps за целия период на преструктуриране, което е значително подобрение на нетния марж с [6-12] bps, изчислен за съществуващия портфейл във връзка с дейностите по финансиране в областта на публичния сектор (31). Това подобрение до голяма степен се дължи на факта, че вече няма да бъдат осъществявани дейности по бюджетно финансиране, които се характеризират с особено ниски маржове.
(106)
Предвид значимостта на осигуряването на достатъчно големи маржове, ангажиментът на Германия, че при новата стратегическа дейност на PBB няма да се сключват договори за нови заеми с RAROC под 10 % за всяка отделна сделка, е уместен и необходим.
(107)
През 2011 и 2012 г. таксите, генерирани от услугите по управление на активи, извършвани в полза на FMS-WM (банката с проблемни активи от групата HRE), представляват важен източник на приходи за PBB. Както е посочено в СОА, с цел да се улесни съсредоточаването на банката върху възстановяването на жизнеспособността и предотвратяването на евентуален конфликт на интереси, е необходимо да се гарантира ясно функционално и организационно разделение между банката получател и нейните обезценени активи. Комисията разбира, че към момента на създаването на институцията по ликвидация не е било възможно, по-специално поради технически причини, незабавно да бъдат прекратени връзките между PBB и FMS-WM. При все това тази ситуация трябва да бъде коригирана възможно най-скоро. Въз основа на това Германия поема ангажимент, че PBB ще установи пълна организационна независимост на съответните услуги и повече няма да ги предоставя на FMS-WM след 30 септември 2013 г. Същото важи и за рефинансирането на FMS-WM. Този ангажимент също така спомага да се гарантира, че в средносрочен план рентабилността на PBB ще стане автономна и няма да се основава на приходи от такси, свързани с прехвърлянето на обезценени активи.
(108)
Комисията отбелязва, че PBB възнамерява да намали значително своите оперативни разходи. В рамките на периода на преструктуриране съотношението разходи-приходи ще се подобри значително от [64-79] % за 2011 г. на [32-42] % за 2015 г. при базовия сценарий.
(109)
PBB предприе някои радикални мерки за преструктуриране, които оказват въздействие върху нейната разходна база. Тя закри значителен брой отдели за продажба и намали своята работна сила с приблизително 30 % (1 366 служители в края на 2010 г. в сравнение с 2 000 служители в края на 2007 г.) (32). Макар тези мерки да оказват положително въздействие върху оперативните разходи в средносрочен и дългосрочен план, процесът на преструктуриране води до извънредни разходи в краткосрочен план, по-специално разходи за съкращения и обезщетения за предсрочно пенсиониране, хонорари на адвокати и консултанти и пр. Поради това по мнение на Комисията предположението, че оперативните разходи ще се стабилизират на значително по-ниско равнище веднага след приключване на процеса на преструктуриране, изглежда правдоподобно.
(110)
След прехвърлянето на обезценени активи на FMS-WM, което доведе до значително намаляване на счетоводния баланс, базовият сценарий показва, че провизиите за загуби по заеми на PBB са стабилни за периода на преструктуриране.
(111)
Освен това Комисията е на мнение, че целевата рентабилност на PBB също така е достатъчно стабилна на фона на предположенията, направени в „стресовия“ сценарий, тъй като нито жизнеспособността на банката, нито перспективите за ново приватизиране на PBB са изложени на риск. Съгласно плана за преструктуриране, при стресовия сценарий PBB ще осчетоводи загуби в размер на [100-125] млн. евро за 2011 г., но в края на периода на преструктуриране през 2015 г. се очаква PBB да реализира печалби в размер на [270-310] млн. евро. Възвръщаемостта на капитала (след данъчното облагане) ще бъде отрицателна през 2011 г. (- [2,8-3,8] %) и през 2012 г., но при този сценарий очакваната възвръщаемост на капитала за 2015 г. ще бъде в размер на почти [9-12] %.
(112)
Таблица 2: Прогнози за печалбите и загубите на PBB, международни стандарти за финансово отчитане (МСФО) („стресов“ сценарий), съгласно плана за преструктуриране
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
2015 г.
Нетни приходи от лихви и подобни доходи
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Нетни приходи от комисионни
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Приход от дейността
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Провизии за загуби по заеми
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Административни разходи
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Салдо на други приходи/разходи
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Печалби/загуби преди данъчно облагане
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Данъци
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Печалби/загуби след данъчно облагане
млн. евро
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
В контекста на подобренията на модела на стопанска дейност, техническата инфраструктура и организационната структура и тяхното въздействие върху положението на PBB по отношение на очакваната ликвидност, платежоспособност и рентабилност, Комисията е на мнение, че планът за преструктуриране отговаря на изискванията на съобщението относно преструктурирането по отношение на възстановяването на дългосрочната жизнеспособност.
VI.2.3.2. Собствен принос/споделяне на тежестта
(114)
В съобщението относно преструктурирането се посочва, че получателят трябва да осигури подходящ принос към разходите за преструктуриране. Принципите са посочени в раздел 3 от съобщението относно преструктурирането, както следва:
а)
Помощта за преструктуриране следва да бъде ограничена до покриване на разходите, необходими за възстановяване на жизнеспособността.
б)
За да ограничи размера на помощта до необходимия минимум, банката получател следва първо да използва собствените си ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи.
в)
Разходите, свързани с преструктурирането, се поемат не само от държавата, но и от тези, които са инвестирали в банката, чрез абсорбиране на загубите с наличния капитал и чрез изплащане на адекватно възнаграждение за държавна намеса. Целта на споделянето на тежестта се състои от два аспекта: да се ограничат нарушенията на конкуренцията и да се смекчи моралният риск (33).
(115)
Съмненията на Комисията дали помощта е ограничена до необходимия минимум, нужен за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на PBB, бяха разсеяни. Като цяло Германия е инвестирала или ще инвестира близо 10 млрд. евро в HRE. Част от тези капиталови инжекции, т.е. 2,08 млрд. евро, ще бъдат използвани за рекапитализиране на институцията по ликвидация FMS-WM, докато друга част в размер на 1,59 млрд. евро ще бъде прехвърлена на FMS-WM в хода на преструктурирането. Приблизително 63 % от капитала, който е в размер на почти 10 млрд. евро, остава в рамките на групата HRE.
(116)
PBB е единственият субект в рамките на групата HRE, който в бъдеще ще предприема извършването на нова дейност и по тази причина ще участва активно в конкуренцията. При базовия сценарий прогнозната стойност на неговото съотношение на капитала от първи ред (въз основа на метода RBA съгласно Базел II) е 12,9 % в края на 2011 г., намалява слабо през периода на преструктуриране и достига 12,4 % в края на 2015 г. Планът за преструктуриране не поражда съмнения дали банката ще изпълни минималните капиталови изисквания през периода на преструктуриране. Прогнозираното съотношение на капитала от първи ред е добро, но не прекалено добро при съпоставяне със съотношението на капитала на конкурентите. В отговор на финансовата криза, от банките понастоящем се очаква като цяло да покажат по-високи съотношения на капитала от тези преди настъпването на кризата. Освен това трябва да се има предвид, че поради проблемите си в рамките на кризата PBB се нуждае от добра капиталова база с оглед да убеди участниците на пазара, че е надежден търговски партньор. Поради това Комисията счита, че стойността на предоставения капитал и на свързаните с него съотношения на капитала се считат за достатъчни и ограничени до необходимия минимум.
(117)
Освен това HRE се е възползвало от предоставени гаранции в размер на общо 145 млрд. евро, от които на практика са били използвани 124 млрд. евро. Тези гаранции са били необходими, за да се даде възможност за по-нататъшното функциониране на банката, когато тя е била застрашена от изпадане в неплатежоспособност, поне до момента, в който HRE е било в състояние да прехвърли своите обезценени активи на FMS-WM. Всички гаранции, които са използвани от групата HRE в размер на общо 124 млрд. евро, бяха прехвърлени на FMS-WM, считано от 1 октомври 2010 г. По този начин функционирането на PBB вече не разчита на държавни гаранции. Това прехвърляне спомогна да се гарантира, че помощта, отпусната под формата на гаранции, е била ограничена в рамките на минималния необходим период.
(118)
Както е посочено в съобщението относно преструктурирането, банките получатели следва да използват най-напред собствени си ресурси, за да финансират своето преструктуриране, което обикновено се осъществява чрез продажба на активи. HRE е отделило значителна част от своите активи, като е прехвърлило условна сума от активи на приблизителна стойност 210 млрд. евро и деривати на стойност 280 млрд. евро към институцията по ликвидация FMS-WM, с което неговият баланс на практика бе съкратен наполовина. При все това, тази сделка не е довела до никакъв излишък, който би могъл да допринесе за финансирането на разходите за преструктуриране. Самото прехвърляне следва да бъде класифицирано по-скоро като мярка за държавна помощ, тъй като цената, която HRE е получило за активите, е надвишавала ДИС на активите с около 16,2 млрд. евро. Независимо от това дружеството е продало и е в процес на продажба на няколко участия в дружества (напр. Arsago ACM GmbH (Франкфурт), Arsago Holding AG (Швейцария), DEPFA First Albany Securities LLC (Ню Йорк) и Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE е заплатило лихва на SoFFin за всички гаранции, предоставени от Германия, като съответните лихвени проценти са варирали от 0,5 % до 0,8 % годишно. Следователно дружеството е платило адекватно възнаграждение за тази част от държавната помощ в съответствие със съобщението на Комисията относно прилагане на правила за държавна помощ към мерки, взети във връзка с финансовите институции в контекста на настоящата световна финансова криза (34) („съобщението относно банковия сектор“). От друга страна, към настоящия момент банката нито е платила възнаграждение за получения капитал, нито за облекчението на капитала, произтичащо от мерките за облекчение на активите, и не е в състояние да гарантира адекватен механизъм за дължими възстановявания за елемента на помощта, получен под формата на по-висока прехвърлена стойност на активите от тяхната ДИС.
(120)
В контекста на общата икономическа ситуация на HRE може да бъде направено заключение, че банката просто не е била в положение да осъществи значителен допълнителен собствен принос по отношение на разходите за преструктуриране (35). Поради това липсата на собствен принос трябва да бъде компенсирана от особено радикални структурни мерки в плана за преструктуриране, за да се гарантира, че банката и нейните акционери адекватно споделят тежестта, свързана с оздравяването на банката. Като цяло Комисията счита, че размерът на свиването на дейността, заложено в плана за преструктуриране по отношение на размера на организацията, пазарното присъствие, обхвата на дейностите и размера на счетоводния баланс, при отчитане на специфичните обстоятелства в настоящия случай, компенсира в достатъчна степен липсата на адекватен собствен принос.
(121)
Освен това трябва да се има предвид, че банката е била национализирана, както и че компенсацията, получена от нейните предишни акционери, е била основана на оценката на дружеството без наличието на държавна помощ (36). От гледна точка на държавната помощ този резултат представлява положителен елемент и означава, че предишните акционери са били отписани и следователно може да бъде счетено, че са осъществили достатъчен принос по отношение на разходите за преструктуриране на HRE.
(122)
Освен това Германия е поела ангажимент по отношение на собствениците на подчинен дълг на HRE, че HRE няма да осъществява плащания по собствено усмотрение по финансови инструменти, свързани с печалби, към трети страни, като по този начин се гарантира, че притежателите на капитал от втори ред ще получат малка или никаква компенсация за своите инвестиции и по този начин ще участват в споделянето на тежестта, по същия начин, по който участват притежателите на капитал от първи ред.
(123)
Поради това Комисията заключва, че акционерите на HRE осъществяват достатъчен принос по отношение на разходите за преструктуриране и че вследствие на това моралния риск е адекватно смекчен.
VI.2.3.3. Мерки за ограничаване на нарушаването на конкуренцията
(124)
Що се отнася до мерките за ограничаване на нарушаването на конкуренцията, в съобщението за преструктуриране се посочва, че в оценката си Комисията трябва да вземе под внимание размера на помощта, степента на споделяне на тежестта и позицията, която ще заеме финансовата институция на пазара след преструктурирането. Въз основа на този анализ следва да се приложат подходящи мерки.
(125)
Причинените от HRE нарушения на конкуренцията са значителни. Като цяло германската държава е предоставила или ще предостави на HRE капиталови инжекции с приблизителен общ размер 9,95 млрд. евро (FMS-WM е получила или ще получи част от този капитал) и гаранции в размер на 145 млрд. евро. Освен това HRE се е възползвало от мярка за облекчение на активите, която съдържа елемент на помощ с приблизителен размер 20 млрд. евро. С оглед на тази значителна държавна подкрепа трябва да бъде извършено дълбоко преструктуриране на HRE.
(126)
Приемникът на HRE - банка PBB, ще бъде подходящо финансирана и облекчена от тежестта на рисковото отпускане на заеми, извършено в миналото от HRE. Необходима е била помощ с голям размер за задържане на PBB на пазара и за улесняване на разделянето. При все това PBB ще бъде много по-малка банка и Германия е въвела достатъчно мерки за ограничаване на каквото и да било нарушение на конкуренцията.
(127)
На първо място, PBB ще представлява икономически субект, който е много различен от предишното дружество HRE. То е национализирано и понастоящем е в процес на задълбочено преструктуриране. В резултат на това PBB е много по-малка банка от HRE. След прехвърлянето на редица активи на FMS-WM сумата на стратегическия счетоводен баланс на PBB - при получаването на която не са взети предвид тези пера от счетоводния баланс, които са в режим на затруднено положение или са били номинално прехвърлени на FMS-WM - възлиза на около 15 % от счетоводния баланс на HRE в края на 2008 г.
(128)
На второ място, Германия е представила пред Комисията няколко ангажимента, които имат за цел да ограничат пазарното присъствие на PBB, описано по-подробно в раздел V. PBB ще осъществява нова дейност само в две области на дейност, ФНИ и ФПИ. Тези две области на дейност имат само ограничена възможност за растеж по време на периода на преструктуриране, тъй като обемът на новата дейност, сумата на счетоводния баланс и размерът на портфейла трябва да останат в рамките на определените граници при ефективно ограничаване на способността на PBB да разширява обхвата си на пазара и по този начин да нарушава конкуренцията. Тези тавани на ръста ще останат в сила поне до 31 декември 2013 г. и по възможност по-дълго, ако PBB не бъде приватизирана повторно до тогава. Всички други субекти от групата HRE трябва да прекратят дейността си и да намалят размера на своите портфейли, по-специално на тези, които са свързани с инфраструктурно финансиране, капиталови пазари и управление на активи, както и дейностите, свързани с бюджетно финансиране.
(129)
На трето място, с цел да се разсеят опасенията на Комисията, че PBB може да навреди на конкуренцията и на конкурентите посредством прекалено агресивни стратегии за ценообразуване, Германия е поела ангажимент, че новата стратегическа дейност на PBB няма да е свързана с емитиране на нови заеми с RAROC в размер по-нисък от 10 % за всяка отделна сделка. По мнение на Комисията този ангажимент ще представлява друга ефективна мярка срещу излишното нарушаване на конкуренцията.
(130)
На четвърто място, дейностите на PBB ще бъдат ограничени от ограничения в поведението, които включват забрана относно придобиванията и забрана относно позоваването на държавната подкрепа с рекламна цел.
(131)
Накрая, Германия е поела ангажимент да приватизира отново PBB възможно най-скоро, т.е. най-късно до 31 декември 2015 г. Продажбата на PBB няма да позволи на Федерална република Германия да възстанови (част от) инвестираните в HRE средства. Освен това Комисията отбелязва, че навременното ново приватизиране може да осигури възможността за трети страни да придобият PBB.
VII. КОНТРОЛ
(132)
Германия е поела ангажимент, че изпълнението на плана за преструктуриране на HRE и изпълнението на ангажиментите ще се наблюдават от контролиращ управител, който ще представя доклади до Комисията на всяко тримесечие.
VIII. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(133)
Комисията заключава, че анализираните по-горе мерки представляват държавна помощ съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(134)
Освен това Комисията заключава, че помощта за преструктуриране е съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, при условие че бъде изпълнен планът за преструктуриране, който е бил актуализиран окончателно на 14 юни 2011 г., и при условие че бъде бъдат изпълнени ангажиментите, изложени в приложението към настоящото решение,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, която Германия е привела в действие и планира да приведе в действие в полза на Hypo Real Estate Group, състояща се от
-
капиталова инжекция в размер на 60 млн. евро, за която е отправено уведомление на 17 април 2009 г.,
-
капиталова инжекция в размер на 2,96 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 3 юни 2009 г.,
-
капиталова инжекция в размер на 3 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 26 октомври 2009 г.,
-
капиталова инжекция в размер на 1,85 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 30 април 2010 г. и от която 450 млн. евро зависят от наличието на определени обстоятелства,
-
капиталова инжекция в размер на 2,08 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 10 септември 2010 г.,
-
гаранции в размер на 35 млрд. евро, за които е отправено уведомление на 30 септември 2008 г.,
-
гаранции в размер на 52 млрд. евро, за които е отправено уведомление на 17 април 2009 г.,
-
гаранция в размер на 8 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 26 октомври 2009 г.,
-
гаранция в размер на 10 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 26 октомври 2009 г.,
-
гаранция за ликвидност в размер на 20 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 2 септември 2010 г.,
-
гаранция за покриване на задължения в размер на 20 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 10 септември 2010 г., и
-
прехвърляне на активи на институцията по ликвидация FMS Wertmanagement AöR, за което е отправено уведомление на 10 септември 2010 г.
е съвместима с вътрешния пазар на основание член 107, параграф 3, буква б) от Договора за функционирането на Европейския съюз в контекста на ангажиментите, изложени в приложението към настоящото решение.
Член 2
От датата на приемането на настоящото решение Германия представя на Комисията на всяко тримесечие подробни доклади за мерките, предприети за неговото спазване в съответствие с графика, изложен в приложението относно ангажиментите.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.
Съставено в Брюксел на 18 юли 2011 година.
DECIZIA COMISIEI
din 18 iulie 2011
privind ajutorul de stat C 15/09 (ex N 196/09) pe care Germania l-a pus și intenționează să îl pună în aplicare în favoarea Hypo Real Estate
[notificată cu numărul C(2011) 5157]
(Numai textul în limba germană este autentic)
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2012/118/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf (1),
având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),
după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile, în conformitate cu articolele menționate (2) și având în vedere aceste observații,
întrucât:
I. PROCEDURA
(1)
La 2 octombrie 2008, Comisia Europeană a autorizat ajutorul de stat în favoarea Grupului Hypo Real Estate Holding AG, sub forma unei garanții de stat în valoare de 35 de miliarde EUR (caz înregistrat sub nr. N 44/08) (3), acordat temporar, și anume pe o perioadă de șase luni sau până la prezentarea de către bancă a unui plan de restructurare credibil și bine argumentat. Germania a notificat măsura la data de 30 septembrie 2008.
(2)
La 1 aprilie 2009, Germania a comunicat un plan de restructurare a băncii Hypo Real Estate („HRE”) (caz înregistrat sub nr. N 196/09). Prin scrisoarea din 17 aprilie 2009, Germania a completat notificarea cu privire la planul de restructurare, informând Comisia cu privire la o injecție de capital în valoare de 60 de milioane EUR și la prelungirea garanțiilor de stat în valoare de 52 de miliarde EUR, care fuseseră acordate băncii în cadrul schemei de ajutor autorizate (4).
(3)
Prin scrisoarea din 7 mai 2009 (5), Comisia a informat Germania că a inițiat procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Decizia respectivă („decizia de inițiere a procedurii”) a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6), iar părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile.
(4)
La 3 iunie 2009, Germania a notificat o injecție de capital în valoare de 2,96 miliarde EUR, caz înregistrat sub nr. N 333/09.
(5)
La 17 august 2009, Germania a informat Comisia (caz înregistrat sub nr. C 15/09) că intenționează să prelungească din nou garanțiile acordate anterior HRE prin intermediul Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung („SoFFin”), în valoare de 52 de miliarde EUR (a se vedea considerentului 2).
(6)
La 20 și la 21 octombrie 2009, Germania a transmis o nouă actualizare a planului de restructurare, notificând Comisiei măsurile pe care intenționează să le adopte în privința HRE (crearea unei structuri de încetare a activității, acordarea unor noi garanții) și informând Comisia despre o nouă prelungire, respectiv a treia, a garanțiilor SoFFin existente, în valoare de 52 de miliarde EUR (caz înregistrat sub nr. N 557/09).
(7)
La 26 octombrie 2009, Germania a notificat, sub numărul de caz N 557/09, o nouă injecție de capital în valoare de 3,0 miliarde EUR, garanții SoFFin în valoare de 18 miliarde EUR pentru HRE, precum și o garanție SoFFin în valoare de 2 miliarde EUR pentru structura de încetare a activității HRE (7). Comisia nu a autorizat garanția SoFFin în valoare de 2 miliarde EUR.
(8)
La 13 noiembrie 2009, Comisia a prelungit procedura oficială de investigare și a aprobat temporar injecțiile de capital în valoare de 60 de milioane EUR, 2,96 miliarde EUR și 3 miliarde EUR (în cazurile: C 15/09, N 333/09 și N 557/09) până la adoptarea de către Comisie a unei decizii finale cu privire la planul de restructurare. Decizia respectivă a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (8), părțile interesate fiind invitate să își prezinte observațiile.
(9)
La 15, 16 și 17 decembrie 2009 (caz înregistrat sub nr. N 694/09), autoritățile germane au completat notificarea din 26 octombrie 2009, prezentând informații suplimentare cu privire la garanțiile SoFFin în valoare de 18 miliarde EUR.
(10)
La 21 decembrie 2009, Comisia a autorizat temporar garanțiile SoFFin de 18 miliarde EUR, pentru o perioadă de maximum un an (cazul nr. N 694/09) (9).
(11)
La 30 aprilie 2010, Germania a notificat o injecție de capital SoFFin, în valoare de 1,85 miliarde EUR (cazul nr. N 161/10).
(12)
La 19 mai 2010, Comisia a autorizat temporar injecția de capital de 1,85 miliarde EUR, până la adoptarea unei decizii finale privind planul de restructurare (10).
(13)
La 2 septembrie 2010, Germania a notificat o garanție de lichiditate SoFFin, în valoare de 20 de miliarde EUR (cazul nr. N 380/10).
(14)
La 10 septembrie 2010, Germania a notificat o măsură privind activele depreciate - și anume intenția de a transfera activele de la HRE către FMS Wertmanagement AöR (11) („FMS-WM”) - și o injecție de capital de până la aproximativ 2,13 miliarde EUR, precum și o garanție suplimentară, adică o garanție de plată în valoare de până la 20 de miliarde EUR (cazul nr. N 380/10).
(15)
La 24 septembrie 2010, Comisia a prelungit din nou procedura oficială de investigare și a autorizat temporar măsura privind activele depreciate, garanția de lichiditate de 20 de miliarde EUR și garanția de plată de până la 20 de miliarde EUR. Această decizie a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (12), iar părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile. Decizia Comisiei din 24 septembrie 2010 nu a avut ca obiect injecția de capital de până la 2,13 miliarde EUR, notificată de Germania la 10 septembrie 2010, această injecție nefiind astfel aprobată de către Comisie.
(16)
La 14 iunie 2011, Germania a transmis o ultimă actualizare a planului de restructurare. La 15 iunie 2011, Germania a transmis o listă de angajamente în legătură cu planul, care a fost completată la 1 iulie 2011.
(17)
La 14 iunie 2011, Germania a clarificat faptul că următoarea injecție de capital nu va fi de 2,13 miliarde EUR, astfel cum fusese notificată la 10 septembrie 2010, ci de 2,08 miliarde EUR și că această sumă redusă va fi pusă la dispoziția FMS-WM.
(18)
În timp, au avut loc mai multe reuniuni și conferințe telefonice, precum și schimburi de corespondență între departamentele Comisiei, Germania și HRE.
(19)
Comisia a primit observații de la părților interesate și le-a transmis Germaniei care, prin scrisoarea din 24 martie 2010, a comunicat Comisiei propriile observații.
II. BENEFICIARUL ȘI MĂSURILE DE AJUTOR
II.1. Beneficiarul
(20)
În octombrie 2003, HRE a fost înființată în urma separării unor părți din activitățile HVB Group de acordare de credite imobiliare. În 2007, HRE a preluat DEPFA Bank plc, cu sediul la Dublin, și și-a extins activitatea incluzând creditele pentru sectorul public și pentru infrastructură. În prezent, Grupul HRE (13) cuprinde Hypo Real Estate Holding AG („HRE Holding”) și cele trei filiale ale acesteia, respectiv PBB Deutsche Pfandbriefbank AG („PBB”), DEPFA Bank plc și Hypo Real Estate Finance B.V. în Lichidare („HRE Finance i.L.”). DEPFA Bank plc și PBB dețin, fiecare, mai multe filiale și participații. PBB este banca principală din cadrul grupului, a cărei denumire a fost modificată, fiind singura dintre cele trei filiale ale HRE Holding care va continua să genereze noi activități. Sectoarele de activitate ale acesteia sunt creditele imobiliare și creditele pentru investiții publice („CIP”). DEPFA Bank plc se află în lichidare și nu va mai încheia contracte comerciale după notificarea prezentei decizii a Comisiei. Activitățile sale principale au inclus, în special, creditele pentru sectorul public, prin acordarea de împrumuturi și credite bugetare, precum și credite de proiecte de infrastructură (de exemplu, drumuri, poduri, tuneluri și clădiri publice). Astfel cum sugerează și numele, HRE Finance i.L. este o societate aflată în lichidare (14).
(21)
FMS-WM, structura de încetare a activității HRE, a fost creată în 2010. Aceasta gestionează activele și instrumentele derivate ale Grupului HRE, pe care le-a preluat deoarece fie nu erau strategice, fie implicau un risc inacceptabil sau necesitau capitalizare. În timp, FMS-WM a preluat o parte considerabilă din activele HRE. FMS-WM nu deține licență bancară.
(22)
HRE a raportat pierderi de 5,5 miliarde EUR în exercițiul financiar 2008, pierderi de 2,2 miliarde EUR în 2009 și de 0,9 miliarde EUR în 2010.
(23)
Prin injecții de capital în valoare de aproximativ 3,02 miliarde EUR (60 de milioane EUR în martie 2009, 2,96 miliarde EUR în iunie 2009), Germania a devenit proprietarul HRE în proporție de 90 %. În toamna anului 2009, a avut loc o retragere obligatorie (squeeze-out) a acționarilor minoritari. Germania a cumpărat acțiunile rămase, plătind 1,30 EUR pentru o acțiune și devenind astfel proprietarul HRE în proporție de 100 %. Ulterior, a fost declanșat un proces de restructurare a HRE.
II.2. Dificultățile HRE în contextul crizei financiare
(24)
La sfârșitul lunii septembrie 2008, HRE s-a confruntat cu un deficit de lichidități care a adus banca în pragul insolvenței. HRE nu a putut obține finanțare pe termen scurt pe piață, deoarece criza generală a piețelor financiare a condus la colapsul unora dintre acestea. După ce Banca Lehman Brothers a solicitat protecția creditorilor, piața interbancară, în special, a înregistrat o stagnare aproape completă la jumătatea lunii septembrie 2008.
(25)
Modelul de afaceri al DEPFA Bank plc, o filială deținută în totalitate de HRE din octombrie 2007, care depindea în foarte mare măsură de finanțările de pe piața interbancară și alte sursele de finanțare pe termen scurt fără garanții, s-a dovedit a fi extrem de fragil în criza de lichiditate, iar problemele astfel apărute au amenințat însăși existența băncii.
(26)
HRE a fost nevoită să acopere necesarul de lichidități pe termen scurt ale DEFPA Bank plc. Cu toate acestea, volumul liniilor de credit care au devenit scadente la 30 septembrie 2008 era prea mare pentru a fi suportat de către HRE. De asemenea, tranzacțiile interne și activitățile din cadrul Grupului HRE, precum creanțele, garanțiile și scrisorile de garantare din parte societății mamă, indicau că majoritatea societăților Grupului HRE se aflau în aceeași situație. Astfel, problemele de lichiditate au reprezentat o amenințare gravă pentru existența Grupului HRE.
(27)
Dificultățile HRE au fost, inter alia, determinate de o problemă moștenită din trecut, cauzată de activele care nu au dovedit o rentabilitate corespunzătoare a investițiilor, ținând seama de profilul lor de risc real, precum și de faptul că HRE era produsul unei fuziuni a mai multor instituții bancare mai mici, care utilizau sisteme IT diferite, […] (15)
II.3. Măsurile de ajutor de stat
(28)
În ansamblu, statul german a acordat sau va acorda Grupului HRE injecții de capital însumând aproximativ 9,95 miliarde EUR (FMS-WM a primit sau va primi o parte din acest capital) și garanții în valoare de 145 de miliarde EUR. De asemenea, HRE a beneficiat de o măsură de salvare a activelor, cu o componentă de ajutor de aproximativ 20 de miliarde EUR.
II.3.1. Injecțiile de capital
II.3.1.1. Injecția de capital de 60 de milioane EUR
(29)
Având în vedere intenția Germaniei de a obține controlul total asupra HRE prin cumpărarea acțiunilor acestuia în mai multe tranșe, la 30 martie 2009, SoFFin a cumpărat 20 de milioane de acțiuni noi ale HRE, la valoarea nominală de 3 EUR pentru o acțiune, ceea ce a însemnat o injecție de capital de 60 de milioane EUR pentru HRE, și a obținut o cotă de 8,65 % din capitalul social al HRE. Comisia a autorizat temporar această injecție de capital, la 13 noiembrie 2009.
II.3.1.2. Injecția de capital de 2,96 miliarde EUR
(30)
La 2 iunie 2009, acționarii HRE au aprobat o injecție de capital în valoare de 2,96 miliarde EUR în beneficiul HRE, prin emiterea de noi acțiuni care urmau să fie cumpărate de către SoFFin. Ca rezultat, SoFFin a devenit proprietarul unei cote de 90 % din acțiunile HRE. Noile acțiuni emise au fost înregistrate la Registrul Comerțului la 8 iunie 2009. Comisia a autorizat temporar această injecție de capital, la 13 noiembrie 2009.
II.3.1.3. Injecția de capital de 3 miliarde EUR
(31)
Injecția de capital notificată la 26 octombrie 2009, în valoare totală de 3,0 miliarde EUR, a fost structurată după cum urmează:
(a)
2 miliarde EUR în fondurile de rezervă neangajate („freie Rücklagen”) ale HRE Holding și ale PBB. După retragerea obligatorie a acționarilor minoritari, HRE a intrat în totalitate în proprietatea statului german/SoFFin.
(b)
1 miliard EUR reprezentând participare tacită în cadrul PBB, cu un cupon în funcție de profit de 10 % pe an.
(32)
Contractele pentru injecția de capital de 3 miliarde EUR au fost semnate la 16 noiembrie 2009. Comisia a aprobat temporar această injecție de capital, la 13 noiembrie 2009.
II.3.1.4. Injecția de capital în valoare de până la 1,85 miliarde EUR
(33)
Injecția de capital, în valoare de 1,85 miliarde EUR, în fondurile de rezervă neangajate („freie Rücklagen”) ale HRE, a fost împărțită în două tranșe:
(a)
o injecție de capital de 1,4 miliarde EUR (această tranșă a fost aprobată temporar de către Comisie, la 19 mai 2010, iar injecția de capital a fost efectuată ulterior),
(b)
o injecție de capital de până la 450 milioane EUR (această tranșă a fost, de asemenea, aprobată temporar de către Comisie, la 19 mai 2010, fiind condiționată de existența anumitor circumstanțe (16). Această injecție de capital nu a fost încă efectuată, întrucât nu au apărut circumstanțele respective.)
(34)
Injecția de capital de 1,85 miliarde EUR face parte din necesarul total de capital prevăzut în planul de restructurare al HRE. O sumă de 1,4 miliarde EUR din această injecție de capital necesar a fost acordată pentru a respecta cerințele legale privind capitalul și pentru a crea o rezervă în caz de risc. Contractul pentru această injecție de capital în valoare de 1,4 miliarde EUR a fost semnat la 20 mai 2010. Germania estimează că cealaltă parte din totalul de 1,85 miliarde EUR, și anume 450 milioane EUR, va fi acordată în trimestrul al treilea al anului 2011.
II.3.1.5. Injecția de capital de 2,08 miliarde EUR
(35)
La 10 septembrie 2010, autoritățile germane au notificat o injecție de capital de până la 2,13 miliarde EUR în beneficiul HRE. La 14 iunie 2011, Germania a clarificat că injecția de capital nu se va ridica la 2,13 miliarde EUR, ci la 2,08 miliarde EUR, și că de această sumă va beneficia FMS-WM. Potrivit explicațiilor oferite de Germania, injecția de capital în valoare de 2,08 miliarde EUR se va efectua în trimestrul al treilea al anului 2011. SoFFin a vărsat cele 2,08 miliarde EUR, cu aprobarea Comisiei Europene, sub formă de contribuție („Einlageanspruch”) în rezerva de capital („Kapitalrücklag”) a HRE Holding. La 1 octombrie 2010, HRE Holding a transferat această contribuție către FMS-WM.
II.3.2. Garanțiile
II.3.2.1. Garanțiile în valoare de 35 de miliarde EUR
(36)
La 13 noiembrie 2008, Germania a acordat HRE garanții de stat în valoare de 35 de miliarde EUR, pentru a răspunde nevoilor de refinanțare ale băncii. Comisia a aprobat temporar aceste garanții la 2 octombrie 2008.
(37)
Aceste garanții au fost acordate pentru o linie de credit în valoare de 20 de miliarde EUR oferită de Deutsche Bundesbank, precum și pentru obligațiuni garantate, în valoare de 15 miliarde EUR, preluate de un consorțiu de instituții financiare germane.
(38)
HRE a plătit statului o primă de garanție pentru garanția de 35 de miliarde EUR acordată, sub forma unei prime de bază și a unei prime în funcție de performanță. Prima de bază a reprezentat 1 % pe an pentru așa-numitele „garanții pentru prima pierdere”, și 0,5 % pe an pentru așa-numitele „garanții pentru a doua pierdere”. Prima în funcție de performanță a reprezentat 1,25 % pentru „garanțiile pentru prima pierdere” și 0,25 % pe an pentru „garanțiile pentru a doua pierdere”.
II.3.2.2. Garanțiile în valoare de 52 de miliarde EUR
(39)
În perioada noiembrie 2008-februarie 2009, HRE a primit de la SoFFin garanții în valoare totală de 52 de miliarde EUR, pe baza schemei germane aprobate de salvare a sistemului bancar (17).
(40)
HRE a plătit un comision de garantare de 0,5 % pentru părțile din garanție utilizate efectiv pentru garantarea obligațiunilor, precum și un comision de angajament de 0,1 % pentru părțile neutilizate.
II.3.2.3. Garanția în valoare de 8 miliarde EUR
(41)
„Obligațiunile garantate” care expirau la 23 decembrie 2009 au fost înlocuite cu o garanție SoFFin pentru suma de 8 miliarde EUR. Comisia a aprobat temporar această garanție, la 21 decembrie 2009.
(42)
HRE a plătit către SoFFin o primă de garanție de 0,5 % pe an din suma garantată. Pentru părțile din garanție care nu au fost utilizate s-a aplicat un comision de angajament de 0,1 % pe an.
II.3.2.4. Garanția în valoare de 10 miliarde EUR
(43)
La 21 decembrie 2009, Comisia a aprobat temporar o garanție SoFFin de 10 miliarde EUR, pentru o perioadă de maximum zece ani, pentru a asigura necesarul de lichidități al HRE.
(44)
HRE a plătit către SoFFin o primă de garanție de 0,5 % pe an din suma garantată. Pentru părțile din garanție care nu au fost utilizate s-a aplicat un comision de angajament de 0,1 % pe an.
II.3.2.5. Garanția în valoare de 20 miliarde EUR
(45)
HRE a avut nevoie de o garanție de lichiditate suplimentară de 20 de miliarde EUR, din cauza evoluțiilor nefavorabile de pe piețele de capital și piețele instrumentelor futures pe rata dobânzii, care au afectat HRE până când activele au fost transferate structurii de încetare a activității, FMS-WM. Garanția a fost aprobată temporar de către Comisie, la 24 septembrie 2010.
(46)
HRE a plătit o primă de garanție de 0,8 % pe an. Pentru partea din garanție care nu a fost utilizată s-a aplicat un comision de angajament de 0,1 % pe an.
II.3.2.6. Garanția în valoare de până la 20 de miliarde EUR
(47)
Garanția de plată în valoare de până la 20 miliarde EUR a fost necesară deoarece persistau incertitudini în legătură cu procedurile complicate din punct de vedere tehnic privind transferul activelor către structura de încetare a activității. Garanția a fost aprobată temporar de către Comisie, la 24 septembrie 2010.
(48)
HRE a plătit lui SoFFin o primă de garanție de 0,8 % pe an. Pentru partea de garanție care nu a fost utilizată s-a aplicat un comision de angajament de 0,1 % pe an.
II.3.3. Transferul activelor către o structură de încetare a activității
(49)
La 10 septembrie 2010, Germania a notificat, de asemenea, transferul către structura de încetare a activității, FMS-WM, a unei valori noționale de aproximativ 210 miliarde EUR reprezentând active și 280 de miliarde EUR reprezentând instrumente derivate. FMS-WM a fost creată în urma hotărârii din 8 iulie 2010 a Consiliului de administrație, în conformitate cu legea germană Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz (Legea privind Fondul pentru stabilizarea pieței financiare) [articolul 8 litera (a) din FMStFG]. FMS-WM gestionează activele și instrumentele derivate ale Grupului HRE pe care le-a preluat deoarece acestea fie nu erau strategice, fie implicau un risc inacceptabil sau necesitau capitalizare. FMS-WM acționează independent de HRE și este beneficiarul unei obligații a SoFFin de compensare a pierderilor („Verlustausgleichspflich”). Cu toate acestea, FMS-WM nu deține licență bancară. În consecință, multe dintre activele HRE au putut fi transferate doar în mod artificial; au fost prevăzute mai multe mecanisme de „transfer”, în funcție de circumstanțele specifice, pentru a obține un efect similar de salvare a capitalului prevăzut prin lege atât pentru PBB, cât și pentru Grupul HRE.
(50)
Transferul a fost aprobat temporar de către Comisie, la 24 septembrie 2010. Prin măsura respectivă, activele nestrategice și neperformante, precum obligațiunile de stat sau creditele imobiliare neperformante [sau, astfel cum se arată la considerentul 49, numai utilizarea capitalului lor prevăzut prin lege] într-o structură care beneficiază de sprijin guvernamental, care urmează să fie dizolvată într-un anumit număr de ani. Activele nestrategice transferate au inclus, de asemenea, pe cele care nu au putut fi folosite drept garanție pentru obligațiunile garantate.
(51)
Data la care s-a realizat efectiv transferul a fost 30 septembrie 2010. Până atunci, datorită amortizării, portofoliul destinat transferului avea o valoare contabilă de 173 de miliarde EUR. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind tratarea activelor depreciate în sectorul bancar comunitar („Comunicarea privind activele depreciate” sau „CAD”) (18), Comisia a numit experți externi pentru a o asista la evaluarea portofoliului, stabilirea elementului de ajutor și evaluarea dacă și în ce măsură valoarea transferului efectuat s-a situat peste valoarea economică reală (VER) a portofoliului. Astfel cum se prevede în CAD, Germania a angajat, de asemenea, un expert extern pentru realizarea unei evaluări independente.
(52)
Portofoliul includea aproximativ 30 de miliarde EUR reprezentând credite imobiliare comerciale care sunt diferențiate din punct de vedere geografic și cuprind, în principal, finanțări pentru clădiri de birouri și centre comerciale. Aceste credite sunt acordate pentru o perioadă relativ scurtă (trei ani), însă calitatea lor este inferioară.
(53)
Partea din portofoliu reprezentată de creditele imobiliare necomerciale includea credite pentru sectorul public sau obligațiuni și împrumuturi pentru utilități sau entități publice. Cea mai mare parte a acestor activități consta în obligațiuni standard („plain vanilla”), însă includea, de asemenea, „instrumente de credit structurate” în valoare de 31 de miliarde EUR și împrumuturi în valoare de alte 30 de miliarde EUR pentru sectorul public. Calitatea activelor din această parte a portofoliului era semnificativ mai bună decât cea a creditelor imobiliare comerciale. Totuși, din cauza perioadelor lungi până la scadență și a extinderii spreadului de credit după momentul achiziției, garanțiile au suferit reduceri semnificative în termeni de preț pe piață.
(54)
Experții Comisiei au constatat că, spre deosebire de alte cazuri de ajutor de stat, categoriile de active reprezentând credite imobiliare comerciale complexe și credite structurate [constând, în principal, în titluri garantate cu împrumuturi de studiu (student loan backed securities), titluri garantate cu active ale sectorului public (public sector asset backed securities), plus 5 miliarde EUR reprezentând o investiție cu swap global de rentabilitate] erau, în ansamblu, sigure. Experții Comisiei au estimat doar pierderi limitate pentru aceste categorii, deși mai mari decât pierderile estimate de experții Germaniei, în special din cauza evaluării obligațiunilor de casă din structurile Halcyon/Pegasus, precum și a bazei negative și a costului de finanțare implicit al swapurilor globale de rentabilitate. În schimb, obligațiunile „plain vanilla” au fost transferate la un nivel de swap al activelor aproape de paritate, mult peste valoarea lor economică reală. În plus, activele aparțineau unor piețe care nu au fost în mod deosebit depreciate, astfel încât valoarea lor economică reală ar trebui să fie, în realitate, apropiată de valoarea lor de piață. Ca rezultat, experții Comisiei au concluzionat că valoarea economică reală a acelei părți din portofoliul de active ar fi cu mult sub valoarea la care HRE le-a transferat către FMS-WM.
(55)
În ceea ce privește portofoliul de instrumente derivate, experții Comisiei s-au declarat de acord, în mare măsură, cu constatările experților contractați de Germania. În plus, ei au estimat contravaloarea riscului de credit ca fiind ușor mai ridicată decât nivelul declarat de către experții Comisiei și au introdus unele concluzii referitoare la eșantionul evaluat, precum și un „risc operațional” general, motivat de premisele prudente privind eficacitatea garanției împotriva tuturor riscurilor.
(56)
Tabelul de mai jos prezintă un rezumat al constatărilor experților Comisiei:
(miliarde EUR)
Portofoliul
Valoarea noțională
Valoarea de transfer (VT)
Δ VER-VT
(cifrele prezentate de Germania)
Δ VER-VT
(cifrele prezentate de experții Comisiei)
Diferență
(Comisia comparativ cu Germania)
Obligațiuni
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Credit structurat
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Credite imobiliare comerciale
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Credite imobiliare necomerciale
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Instrumente derivate
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Total
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
În consecință, potrivit CAD, valoarea ajutorului care nu este a priori compatibil cu piața internă (definită ca diferența dintre valoarea economică reală și valoarea de transfer) este stabilită de experți ca fiind de aproximativ 16,2 miliarde EUR. Valoarea totală a ajutorului, adică diferența dintre valoarea de transfer și valoarea de piață, este dificil de stabilit din cauza absenței prețurilor de piață ușor accesibile în legătură cu partea din portofoliu reprezentată de credite. Premisa extremă că valoarea de piață a portofoliului de credite este zero ar conduce la o valoare totală a ajutorului de 90 de miliarde EUR. Presupunând că împrumuturile sunt tranzacționate în aceeași manieră ca obligațiunile în numerar având un termen de scadență și o calitate similară, valoarea totală a ajutorului s-ar ridica la aproximativ 20 de miliarde EUR.
II.4. Motive pentru inițierea și prelungirea investigării detaliate
(58)
La 7 mai 2009, Comisia a inițiat o investigație aprofundată a măsurilor de ajutor de stat puse în aplicare în favoarea HRE, în principal pe baza îndoielilor cu privire la viabilitatea HRE, având în vedere în primul rând strategia și nevoile de refinanțare ale acesteia. Planul de restructurare inițial, prezentat Comisiei la 1 aprilie 2009, menționa doar factorii externi drept cauze ale problemelor financiare ale HRE și viza o reducere a bilanțului de numai 25 %, ceea ce însemna că volumul refinanțărilor ar fi rămas ridicat. HRE a planificat reducerea bilanțului grupului prin vânzarea de active pe piață, nu prin transferul acestora către o structură de încetare a activității. Unul dintre domeniile principale de activitate descrise în planul de restructurare era reprezentat de activitățile în legătură cu creditele bugetare, care generează marje de profit scăzute, iar planul conținea foarte puține informații privind aspectele esențiale ale procesului de restructurare, precum modificarea și integrarea sistemelor IT. De asemenea, la acel moment, Comisia se îndoia că există suficiente măsuri pentru limitarea denaturării concurenței și pentru partajarea sarcinii.
(59)
La 13 noiembrie 2009, investigația aprofundată a fost prelungită din următoarele motive:
(a)
era necesară analiza măsurilor de ajutor de stat suplimentare puse în aplicare în favoarea HRE sub forma unei injecții de capital de 2,96 miliarde EUR (a se vedea considerentul 30), a unei injecții de capital de 3 miliarde EUR (a se vedea considerentele 31 și 32), a unei garanții în valoare de 8 miliarde EUR (a se vedea considerentele 41 și 42), a unei garanții de 10 miliarde EUR (a se vedea considerentele 43 și 44) și a unei garanții în valoare de 2 miliarde EUR (19) pentru refinanțarea unei posibile soluții de lichidare, plus injecțiile de capital care s-au ridicat la un total de 4 miliarde EUR (structurate astfel: injecția de capital de 1,85 miliarde EUR menționată la considerentele 33 și 34 și injecția de capital de 2,08 miliarde EUR descrisă la considerentul 35); și
(b)
Comisia se îndoia că măsurile de restructurare erau compatibile cu Comunicarea Comisiei privind restabilirea viabilității și evaluarea măsurilor de restructurare adoptate în sectorul financiar în contextul crizei actuale în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat (20) (Comunicarea privind restructurarea).
(60)
La 24 septembrie 2010, investigația aprofundată a fost prelungită încă o dată, din următoarele motive:
(a)
era necesară analizarea măsurilor de ajutor de stat suplimentare acordate în favoarea HRE, și anume o garanție în valoare de 20 de miliarde EUR (a se vedea considerentele 45 și 46), o altă garanție de până la 20 de miliarde EUR (conform considerentelor 47 și 48) și transferul activelor către o structură de încetare a activității (conform considerentelor 49-57); și
(b)
Comisia avea îndoieli că măsura de salvare a activelor era compatibilă cu CAD, în special în privința transparenței, evaluării partajării sarcinii și remunerării, și observase că planul de restructurare prezenta deficienței în privința demonstrării restabilirii viabilității, partajării adecvate a sarcinii și atenuării corespunzătoare a denaturării concurenței.
II.5. Principalele caracteristici ale planului de restructurare
(61)
La 1 aprilie 2009, Germania a notificat un prim proiect de plan de restructurare pentru HRE și, după mai multe modificări, a prezentat versiunea finală actualizată a planului, la 14 iunie 2011. Exceptând cazul în care se specifică altfel, toate trimiterile la planul de restructurare care apar în continuarea prezentei decizii sunt trimiteri la această versiune finală din 14 iunie 2011.
(62)
Conform planului de restructurare, HRE - eliberat de moștenirea din trecut a activelor depreciate cu valoarea nominală de 210 miliarde EUR, prin transferarea acestora către structura de încetare a activității FMS-WM - își va redefini activitățile comerciale în așa fel încât principala sa bancă, PBB, să își poată desfășura activitatea pe baza unei abordări stabile în privința finanțărilor și a unor sisteme de control intern îmbunătățite. Activitățile viitoare se vor desfășura la o scară considerabil mai redusă față de perioada anterioară crizei, indiferent dacă aceste activități sunt măsurate în termeni de dimensiune a bilanțului, volum al noilor afaceri, forță de muncă, rețeaua de sucursale sau sferă geografică.
(63)
Comparativ cu situația anterioară crizei, bilanțul strategic al PBB la sfârșitul anului 2011, corectat în ceea ce privește elementele aflate în lichidare sau care au fost transferate în mod artificial către FMS-WM, reprezintă aproximativ 15 % din bilanțul HRE. Noile activități în domeniul creditelor imobiliare, de exemplu, se vor reduce la aproximativ 30 % din nivelul înregistrat înainte de criză (noile activități ale HRE în domeniul creditelor imobiliare comerciale au atins 32,1 miliarde EUR în 2007). Forța de muncă a fost redusă cu aproximativ 30 % și toți membrii Consiliului de administrație al HRE în funcție înainte de criză au fost înlocuiți. Peste 30 de participații, dintre care o treime în afara Europei, au fost deja cesionate sau lichidate sau sunt în curs de lichidare. 26 din cele 32 de sucursale au fost închise. În plus, a fost lansat un proiect multianual, de transformare la nivelul grupului, intitulat „New Evolution”, cu un buget de aproximativ 180 milioane EUR, în scopul îmbunătățirii și integrării sistemelor IT.
(64)
PBB va continua să desfășoare activități în două domenii strategice - credite (CI) și credite pentru investiții publice (CIP). Ambele domenii vizează activele care sunt eligibile pentru obligațiunile garantate germane, fie sub forma titlurilor ipotecare („Hypothekenpfandbriefe”), fie sub forma obligațiunilor sectorului public german („öffentliche Pfandbriefe”). Toate celelalte activități, în special creditele bugetare, creditele pentru infrastructură, activitățile pe piețele de capital și de gestionare a activelor, vor înceta.
(65)
În ceea ce privește celelalte două filiale ale HRE Holding, măsurile sunt următoarele: DEPFA Bank plc va intra în lichidare începând de la data notificării prezentei decizii și nu va mai genera nicio altă activitate. Același lucru este valabil și pentru filialele acesteia. HRE Finance se află în lichidare și, de asemenea, nu desfășoară activități noi.
(66)
Germania susține că decizia fundamentală de a urma o strategie mai prudentă și de a se concentra pe obligațiunile garantate germane ca principală sursă de refinanțare asigură o îmbunătățire calitativă a activităților de creditare, deoarece acestea intră sub incidența legii germane Pfandbriefgesetz (Legea privind obligațiunile) care conține cerințe specifice privind gestionarea, monitorizarea și controlul riscurilor și prevede măsuri de protecție precum limitarea raportului împrumut/valoare („loan-to-value”). Această strategie de finanțare reduce în mod semnificativ dependența anterioară a HRE de piața financiară interbancară, care în viitor va fi necesară numai pentru perioada de antrepozit care precede emiterea obligațiunilor garantate.
III. OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE
(67)
Comisia a primit observațiile părților interesate, care pot fi rezumate după cum urmează:
(a)
Rezumatul observațiilor primite de la Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp) (noiembrie 2009):
-
vdp are convingerea că un model de afaceri aliniat la modelul de activitate eligibil în ceea ce privește obligațiunile este promițător și poate asigura viabilitatea pe termen lung și rentabilitatea unei bănci, fără a necesita garanții din partea statului.
(b)
Rezumatul observațiilor primite de la Heisse Kursawe Eversheds (noiembrie 2009):
-
Heisse Kursawe Eversheds consideră că ajutorul de stat încalcă drepturile anumitor acționari, că achiziționarea planificată a tuturor acțiunilor HRE de către SoFFin prin excluderea (squeeze-out) acționarilor minoritari constituie un ajutor de stat suplimentar, că retragerea obligatorie nu este un ajutor corect și că încalcă principiul liberei circulații a capitalului.
(c)
Rezumatul observațiilor primite de la Heisse Kursawe Eversheds (februarie 2010):
-
În observațiile sale suplimentare, Heisse Kursawe Eversheds consideră că excluderea acționarilor minoritari ai HRE constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 și următoarele din TFUE, că un astfel de ajutor încalcă dreptul la libera circulație a capitalului și că ajutorul de stat în favoarea HRE poate fi autorizat numai cu condiția ca HRE să își continue activitatea pe baza unui plan de restructurare durabil.
(d)
Rezumatul observațiilor primite de la Bohdan Kalwarowskyj (februarie 2010):
-
Domnul Kalwarowskyj este de părere că, având în vedere documentele de evaluare referitoare la HRE prezentate în contextul retragerii obligatorii a acționarilor minoritari, la 5 octombrie 2009, este evident că HRE va fi viabilă și rentabilă și că SoFFin, în colaborare cu HRE, urmărește manipularea valorii societății în sens descrescător.
IV. OBSERVAȚIILE GERMANIEI ÎN LEGĂTURĂ CU OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE
(68)
La 24 martie 2010, Comisia a primit observațiile Germaniei în legătură cu observațiile părților interesate:
(a)
Rezumatul observațiilor referitoare la poziția Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp):
-
În opinia Germaniei, observațiile comunicate de către vdp confirmă faptul că planificarea modelului de afaceri al HRE se bazează pe ipoteze plauzibile.
(b)
Rezumatul observațiilor referitoare la poziția Heisse Kursawe Eversheds:
-
Germania este de părere că retragerea obligatorie a acționarilor minoritari nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Întrucât retragerea nu constituie ajutor de stat, aspectul încălcării principiului liberei circulații a capitalului (aspect inexistent, în opinia Germaniei) nu este relevant pentru investigația aprofundată.
(c)
Rezumatul observațiilor referitoare la poziția lui Bohdan Kalwarowskyj:
-
Germania este de acord cu observația domnului Kalwarowskyj potrivit căreia prin măsurile de restructurare planificate, se va asigura viabilitatea pe termen lung a HRE.
V. POZIȚIA GERMANIEI
(69)
Germania acceptă faptul că măsurile constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
(70)
Pentru a asigura punerea în practică a modelului de afaceri prevăzut în planul de restructurare și pentru a se asigura o partajare adecvată a sarcinii și limitarea denaturării concurenței la minimul necesar, Germania a comunicat, la 15 iunie 2011, o serie de angajamente (21) care pot fi sintetizate după cum urmează:
(a) Punerea în aplicare a planului de restructurare și a angajamentelor: Germania va asigura punerea în aplicare, în totalitate, a planului de restructurare prezentat în versiunea finală, precum și a angajamentelor.
(b) Durata angajamentelor: În principiu, angajamentele sunt valabile până la sfârșitul perioadei de restructurare, adică 31 decembrie 2015. Totuși, în principiu, angajamentele privind DEPFA Bank plc și filialele acesteia își vor înceta valabilitatea imediat după reprivatizarea DEPFA Bank plc, dacă aceasta va avea loc anterior. În acest caz, Germania va notifica în avans Comisia cu privire la vânzarea băncii, pe care nu o va finaliza fără aprobarea Comisiei, dacă aceasta ar urma să aibă loc înainte de 31 decembrie 2013. Angajamentele privind PBB vor lua sfârșit imediat ce PBB va fi reprivatizată, însă, în orice caz, nu înainte de 31 decembrie 2013
(c) Domenii de activitate: Germania se va asigura că numai PBB va desfășura activități noi și doar în două domenii - credite imobiliare și credite pentru investiții publice. Toate celelalte domenii de activitate au fost întrerupte (portofoliul creditelor va rămâne în bilanțul PBB, însă în lichidare) și toate celelalte entități ale grupului HRE își vor înceta activitățile comerciale.
(d) Reprivatizarea PBB: Germania va reprivatiza PBB în cel mai scurt timp posibil, până cel târziu la 31 decembrie 2015.
(e) Limitarea creșterii PBB: Germania se va asigura că ratele de creștere a PBB rămân în limitele definite, măsurate în termeni de dimensiune a bilanțului, precum și de volum al activităților noi.
(f) Structura de încetare a activității: Germania se va asigura că, după data de 30 septembrie 2013, PBB nu mai furnizează servicii de gestionare a activelor sau servicii de refinanțare pentru structura de încetare a activității FMS-WM și că, din punct de vedere organizațional, aceste servicii pot fi preluate de către terțe părți.
(g) Prezența pe piață: Germania se va asigura că PBB va achiziționa societăți exclusiv pe următoarele piețe geografice:
(i)Credite imobiliare:
-
Piețe principale (22): Germania, Regatul Unit, Franța și Spania
-
Alte piețe: Suedia, Polonia, Republica Cehă, Belgia, Țările de Jos, Luxemburg, Austria, Elveția, Danemarca, Finlanda, Norvegia, Slovacia și Ungaria
(ii)Credite pentru investiții publice:
-
Piețe principale: Germania, Franța, Spania și Italia
-
Alte piețe: Elveția, Austria, Polonia, Ungaria, Republica Cehă, Slovacia, Suedia, Norvegia, Danemarca, Finlanda, Belgia, Țările de Jos, Luxemburg și Regatul Unit.
(h) Remunerarea pentru utilizarea structurii de încetare a activității: Germania se va asigura că HRE, în limita capacităților sale, plătește o remunerație adecvată în schimbul utilizării structurii de încetare a activității FMS-WM. În mod special, Germania se va asigura că Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung („FMSA”) va obliga HRE la plata unei sume de 1,59 miliarde EUR către FMS-WM, fie în mod direct, fie prin intermediul filialelor sale. Acele filiale ale HRE care au transferat active la structura de încetare a activității și care au o cotă a capitalului de bază de peste 15 % sunt, în principiu, responsabile pentru plata respectivă. PBB va reține și acumula profiturile în scopul rambursării participării tacite.
(i) Restricții privind plata cupoanelor și repartizarea profitului: Germania se va asigura că HRE și filialele acesteia se abțin, în limitele legii, de la plata cupoanelor și de la alte măsuri de repartizare a profitului.
(j) Restricții privind rambursările: Germania se va asigura că HRE și filialele acesteia se abțin de la rambursarea instrumentelor financiare existente.
(k) Interdicție privind achizițiile: Germania se va asigura că HRE și filialele acesteia nu achiziționează alte societăți în cursul perioadei de restructurare.
(l) Angajamente privind sistemele IT ale HRE/PBB: Germania se va asigura că proiectul prevăzut, de îmbunătățire a sistemelor IT ale băncii, este pus integral în aplicare.
(m) Angajamente privind RAROC: Germania se va asigura că noua unitate strategică a PBB nu va acorda noi împrumuturi cu o rentabilitate a capitalului ajustată la risc (risk-adjusted return on capital, RAROC) mai mică de 10 %, pentru fiecare tranzacție în parte.
(n) Administratorul fiduciar de monitorizare: Germania se va asigura că planul de restructurare și toate angajamentele sunt puse în aplicare în mod corect și că punerea în aplicare este în permanență monitorizată de un administrator fiduciar de monitorizare cu calificarea necesară.
VI. EVALUAREA AJUTORULUI
VI.1. Existența ajutorului de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și potențialii beneficiari
(71)
Măsurile de ajutor în cauză au fost acordate fie direct de către statul german, fie de către SoFFin, o entitate creată și controlată de guvernul german, și, astfel, implică resurse de stat. Măsurile creează un avantaj selectiv pentru HRE, căreia îi oferă posibilitatea de a obține capital nou și garanții și de a beneficia de unele măsuri de salvare a activelor în condiții mai favorabile decât s-ar fi putut obține în mod normal pe piață. HRE este o bancă activă la nivel mondial, care concurează cu alte bănci din Germania și din alte țări. Prin urmare, din aceleași motive subliniate deja în deciziile precedente ale Comisiei privind HRE (23), măsurile constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
(72)
În cadrul Grupului HRE, numai PBB (și filialele acesteia) desfășoară activități economice noi și este, astfel, prezentă pe piețe. Astfel, PBB poate fi considerată drept entitatea care continuă activitățile fostei HRE (deși la nivel limitat, astfel cum s-a explicat la considerentul 63). Toate celelalte entități ale Grupului HRE (și anume DEPFA Bank plc și filialele acesteia și HRE Finance i.L.) se află în lichidare, activitățile lor fiind limitate la ceea ce este necesar pentru a permite realizarea în mod ordonat a lichidării, însă ele nu generează noi activități.
(73)
Obiectivul - și efectul - final al tuturor măsurilor de ajutor (indiferent dacă acestea au fost acordate în mod oficial în favoarea HRE, HRE Holding, PBB sau DEPFA Bank plc) este de a permite PBB să continue să fie prezentă pe piețe. Astfel, menținerea PBB pe piețe este cea care denaturează concurența. DEPFA Bank plc (ca și FMS-WM) poate fi considerată pur și simplu o structură de încetare a activității pentru activele care, din diferite motive, nu au fost transferate către FMS-WM („banca rea”). DEPFA Bank plc își va lichida activele pe măsură ce acestea ajung la scadență sau prin vânzarea lor pe piață, însă nu va contracta noi activități după data prezentei decizii (24).
(74)
Având în vedere faptul că PBB reprezintă, așadar, succesoarea activității economice a HRE și că, potrivit practicii decizionale a Comisiei (25), PBB este considerată drept beneficiarul ajutorului, evaluarea compatibilității ajutorului, prezentată mai jos, va viza PBB.
(75)
În ceea ce privește opinia exprimată de către Heisse Kursawe Eversheds, și anume că retragerea obligatorie a acționarilor minoritari constituie ajutor de stat, Comisia menționează că, deși injecțiile de capital în HRE constituie ajutor de stat, retragerea obligatorie a acționarilor minoritari (respectiv cumpărarea acțiunilor acestora) nu conține, în sine, elemente de ajutor de stat, deoarece nu conferă băncii un avantaj creat prin intermediul resurselor de stat. Retragerea a implicat o compensare a acționarilor minoritari din partea statului, dar această compensare nu a produs efecte economice asupra HRE. Din perspectiva HRE, numai structura acționariatului s-a modificat. În consecință, nu este necesar ca prezenta decizie să analizeze dacă retragerea obligatorie a acționarilor încalcă prevederile tratatului privind libera circulație a capitalurilor.
VI.2. Compatibilitatea ajutorului cu piața internă
VI.2.1. Aplicarea dispozițiilor articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE
(76)
În conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE, ajutorul poate fi considerat compatibil cu piața internă dacă remediază o perturbare gravă a economiei unui stat membru. Întrucât falimentul unei bănci de relevanță sistemică poate afecta în mod direct piețele financiare și în mod indirect întreaga economie a unui stat membru, în prezent, având în vedere situația actuală fragilă a piețelor financiare, conform legii privind ajutoarele de stat, Comisia se bazează pe această prevedere pentru a evalua măsurile de ajutor acordate în sectorul bancar.
(77)
Comisia nu are motive de îndoială cu privire la calificarea HRE de către Germania drept bancă de relevanță sistemică, având în vedere, în special, poziția pe care aceasta a avut-o anterior pe piața germană a obligațiunilor (Pfandbrief), dimensiunea inițială a bilanțului HRE și valoarea instrumentelor derivate deținute anterior de HRE.
(78)
Comisia observă că HRE a beneficiat de un ajutor de salvare pe care Comisia îl consideră compatibil cu piața internă; cu toate acestea, acest ajutor trebuie în prezent să fie evaluat pentru a se stabili dacă poate fi considerat drept ajutor de restructurare compatibil cu piața internă. Prin urmare, Comisia trebuie să evalueze în prezent caracterul compatibil al acestor măsuri și al tuturor măsurilor de restructurare suplimentare, respectiv garanțiile în valoare de 52 de miliarde EUR și injecția de capital în valoare de 2,08 miliarde EUR, pe baza Comunicării privind activele depreciate și a Comunicării privind restructurarea.
VI.2.2. Evaluarea pe baza Comunicării privind activele depreciate (CAD)
(79)
Orice transfer de active către o structură de încetare a activității trebuie să aibă loc în conformitate cu dispozițiile CAD. În plus, Comunicarea privind restructurarea menționează în mod clar că remunerarea corespunzătoare a oricărei intervenții a statului constituie, în general, unul dintre modurile cele mai adecvate de limitare a denaturării concurenței, deoarece limitează valoarea ajutorului de stat. De asemenea, poate fi necesară impunerea unei limite privind extinderea băncii în unele domenii de activitate sau în unele zone geografice, de exemplu, prin măsuri de contracarare orientate către piață, precum cerințe specifice privind capitalul, în cazul în care piața ar fi afectată de restricțiile directe privind extinderea, sau măsuri de limitare a riscului moral.
(80)
În ceea ce privește eligibilitatea activelor destinate transferului, punctul 34 din CAD recunoaște necesitatea unei abordări pragmatice și flexibile în ceea ce privește selectarea tipurilor de active care să facă obiectul măsurilor privind activele depreciate. Comisia a aplicat această flexibilitate în alte cazuri de ajutoare de stat și a acceptat transferul activelor care nu erau strict depreciate, dar erau nestrategice având în vedere modificarea profundă a modelului de afaceri al băncii respective.
(81)
Astfel cum se prevede la punctul 46 din CAD, pentru ca banca să se poată concentra mai bine pe restabilirea viabilității și pentru a preveni eventualele conflicte de interese, este necesar să se asigure o separare clară funcțională și organizațională între banca beneficiară și activele depreciate ale acesteia. Comisia înțelege că, în momentul creării structurii de încetare a activității, nu a fost posibil, în special din motive tehnice, să se întrerupă imediat legăturile dintre PBB și FMS-WM. Totuși, această situație trebuie remediată cât se poate de repede. Din aceste considerente, Germania s-a angajat că PBB va stabili independența organizațională deplină a serviciilor aferente și nu va mai furniza aceste servicii către FMS-WM după 30 septembrie 2013.
(82)
În ceea ce privește evaluarea și partajarea sarcinii, punctul 21 din CAD menționează că remunerarea corectă reprezintă un element al cerinței privind partajarea sarcinii. Comisia se va asigura, astfel cum se specifică în anexa IV la CAD, că orice preț al măsurilor de salvare include o remunerare pentru stat, care ține seama, în mod corespunzător, de faptul că există riscul ca pierderile viitoare să le depășească pe cele previzionate în contextul stabilirii valorii economice reale. Potrivit practicii decizionale a Comisiei în privința măsurilor de salvare a activelor (26), evaluarea remunerării necesare a efectului măsurii de salvare asupra capitalului se va baza pe un transfer la valoarea economică reală, chiar dacă aceasta este mai mică decât valoarea de transfer.
(83)
Punctul 41 din CAD prevede că valoarea de transfer trebuie să corespundă valorii economice reale. Atunci când un stat membru consideră că este necesar - în special pentru a evita insolvența tehnică - să se utilizeze o valoare de transfer a activelor care depășește valoarea lor economică reală, această măsură poate fi acceptată numai dacă este însoțită de o restructurare radicală și de introducerea unor condiții care să permită recuperarea acestui ajutor suplimentar într-o etapă ulterioară, de exemplu prin intermediul unui mecanism de recuperare.
(84)
Din aceste motive, Comisia concluzionează că diferența dintre valoarea economică reală și valoarea de transfer, care urmează să fie recuperată într-o etapă ulterioară și care a fost stabilită cu sprijinul experților independenți ai Comisiei, este de aproximativ 16,2 miliarde EUR și impune o restructurare aprofundată și o reducere a dimensiunii băncii. Nu sunt necesare remunerări suplimentare, în conformitate cu punctul 21 din CAD, întrucât, după o deducere a priori cu 16,2 miliarde EUR a capitalului, măsura nu atrage niciun efect suplimentar de recuperare a capitalului (27).
(85)
Comisia menționează că Germania nu a prevăzut în mod explicit recuperarea sumei, dar a introdus clauze care permit recuperarea în măsura în care acest lucru este posibil. Aceste clauze prevăd următoarele:
(a)
o plată potențială de 1,59 miliarde EUR efectuată de HRE către structura de încetare a activității;
(b)
utilizarea de către PBB a profiturilor reținute pentru răscumpărarea participării tacite a Republicii Federale Germania;
(c)
după plata întregii sume de 1,59 miliarde EUR, subgrupul DEPFA Bank plc (respectiv compania-mamă și filialele acesteia) trebuie să achite statului german o remunerație corespunzătoare pentru sprijinul acordat;
(d)
cu toate că HRE a fost naționalizată, Germania intenționează să reprivatizeze PBB, ceea ce înseamnă că Germania va avea un profit din orice reprivatizare ulterioară. Din cauza faptului că statul a preluat proprietatea asupra băncii și în prezent intenționează să o reprivatizeze, se poate afirma, de asemenea, că statul va încerca să își recupereze propria contribuție într-o măsură cât mai mare și că aporturile foștilor acționari au fost corespunzătoare.
În plus, restructurarea propusă este foarte profundă și include o reducere dramatică a principalei bănci „bune” la 15 % din dimensiunea HRE, la sfârșitul anului 2008. Împreună cu angajamentele privind limitarea creșterii și a gamei de produse, guvernanța corporatistă și reprivatizarea în cadrul unei proceduri de achiziții publice, pachetul complet al restructurării poate fi considerat ambițios, în sensul CAD.
(86)
De asemenea, Comisia menționează că îndoielile sale cu privire la disponibilitatea și capacitatea Germaniei și HRE de a asigura ex ante transparența și dezvăluirea deprecierilor au fost înlăturate de informațiile detaliate furnizate de o echipă dedicată din cadrul băncii. În plus, în parte la cererea Comisiei, HRE a realizat o verificare a seturilor de date din punctul de vedere al coerenței și calității, ceea ce a facilitat evaluarea finală efectuată de către experții Comisiei. De asemenea, Germania și PBB s-au angajat să efectueze îmbunătățiri radicale ale sistemelor de gestionare a riscurilor și de raportare, pentru a înlătura preocupările Comisiei cu privire la eventualele lacune ale sistemelor informatice de gestionare în viitor.
VI.2.3. Compatibilitatea cu Comunicarea privind restructurarea
(87)
Comunicarea privind restructurarea stabilește normele privind ajutoarele de stat aplicabile în cazul restructurării instituțiilor financiare în contextul crizei actuale. În conformitate cu prevederile Comunicării privind restructurarea, pentru a fi compatibilă cu piața internă în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE, restructurarea unei instituții financiare în contextul actualei crize financiare trebuie să conducă la restabilirea viabilității pe termen lung a băncii, să includă o contribuție suficientă din partea beneficiarului (repartizarea sarcinilor) și să conțină suficiente măsuri pentru limitarea denaturării concurenței (28).
(88)
Valoarea însumată a injecțiilor de capital deja efectuate, a injecției de capital preconizată și a ajutorului de stat care rezultă din transferul activelor, reprezintă peste 20 % din activele HRE ponderate în funcție de risc, existente înainte de criză.
VI.2.3.1. Restabilirea viabilității pe termen lung a PBB
(89)
În conformitate cu dispozițiile din secțiunea 2 a Comunicării privind restructurarea, Germania a prezentat un plan de restructurare cuprinzător și detaliat care identifică motivele dificultăților financiare ale HRE și furnizează informații amănunțite cu privire la modelul de afaceri.
(90)
Potrivit planului de restructurare și informațiilor suplimentare furnizate de Germania, dificultățile HRE sunt, în principal, imputabile următorilor factori:
(a)
statutul HRE, în special al filialei sale DEPFA Bank plc de bancă finanțată exclusiv în sistem wholesale, nu și în sistem franciză, fiind astfel deosebit de dependentă de o piață financiară interbancară intactă, care a intrat temporar într-o stagnare completă după colapsul Băncii Lehman Brothers;
(b)
o problemă moștenită din trecut, creată de activele care nu prezintă o rentabilitate adecvată a investiției dacă se ia în considerare actualul lor profil de risc și
(c)
faptul că HRE a rezultat în urma unei concentrări a mai multor bănci de dimensiuni mai reduse, cu aplicații IT diferite care nu au fost integrate într-un sistem global și coordonat de gestionare a riscurilor.
(91)
Astfel cum s-a explicat anterior, restructurarea și măsurile planificate care se referă în primul rând la finanțarea băncii și la sistemele de control interne, sunt menite să asigure condițiile pentru ca problema lichidității care a adus banca în prag de insolvență să nu se poată repeta. Planul de restructurare abordează într-un mod foarte specific principalele preocupări, punând accent pe un concept mai stabil de finanțare, bazat pe obligațiuni (Pfandbrief), prin reducerea semnificativă a dependenței anterioare de piața financiară interbancară, îmbunătățirea și integrarea sistemelor IT ale băncii și prin limitarea sferei geografice de acțiune, a rețelei de sucursale și a dimensiunii absolute a societății. Încetarea altor activități și tratarea acestora, în bilanțul contabil al PBB, ca portofoliu de activități în lichidare completează, în mod logic, acest concept.
(92)
În consecință, cele două domenii de activitate rămase ale PBB vor viza doar active care sunt eligibile pentru obligațiunile garantate germane, fie sub forma obligațiunilor ipotecare („Hypothekenpfandbriefe”), fie a obligațiunilor sectorului public („öffentliche Pfandbriefe”). Argumentul că o strategie comercială mai prudentă de acest tip ar trebui să conducă la o îmbunătățire calitativă a activităților de creditare este credibil, având în vedere, în special, cerințele specifice ale Legii germane privind obligațiunile în ceea ce privește gestionarea, monitorizarea și controlul riscurilor, precum și măsurile de protecție precum impunerea unor limite pentru raportul valoare/împrumut.
(93)
La considerentul 92 al deciziei de prelungire din 24 septembrie 2010 (a se vedea considerentul 15 din prezenta decizie), Comisia își exprima îndoiala că banca poate atinge marje suficiente de profit din activitățile comerciale viitoare, în special cele din domeniul finanțării sectorului public, caracterizate de marje reduse de profit. Unele dintre activitățile anterioare ale HRE în legătură cu creditele pentru sectorul public, și anume creditele pentru investiții publice, vor continua. Totuși, activitățile CIP vor implica doar finanțări pentru produse asociate investițiilor realizate de clienți din sectorul public. Astfel, acestea se pot diferenția de activitățile de finanțare pentru buget, respectiv fonduri neangajate pentru autoritățile publice, care se caracterizează prin marje de profit deosebit de reduse. În modelul de afaceri adaptat, activitățile legate de creditele bugetare, având marje de profit scăzute, încetează (acestea reprezintă echivalentul unui procent de aproximativ 75 % din activitățile anterioare de finanțare a sectorului public), iar portofoliul rezultat este înregistrat în bilanțul contabil al PBB la rubrica activităților suspendate, astfel încât preocupările Comisiei sunt înlăturate. În plus, angajamentul Germaniei de a garanta că, în cadrul noii sale activități strategice, PBB nu va contracta noi împrumuturi cu o RAROC mai mică de 10 % într-o singură tranzacție, contribuie la înlăturarea acestor preocupări ale Comisiei.
(94)
De asemenea, Comisia menționează că menținerea CIP ca a doua ramură de activitate a PBB va elimina preocupările actorilor din piață și ale agențiilor de rating cu privire la lipsa de diversificare din partea băncilor care își limitează activitățile la o singură ramură (cunoscute sub numele de bănci „monoline”) și care sunt, prin urmare, dependente excesiv de un singur domeniu de activitate. Faptul că are două ramuri de activitate, posibil cu cicluri economice diferite, ar trebui să îi permită PBB să garanteze venituri mai stabile și previzibile și să realizeze vizibilitatea dorită pentru investitorii instituționali.
(95)
Conceptul restructurării se va concretiza într-o structură organizațională mai clară, deoarece activitățile marginale, precum activitățile de pe piețele de capital și cele de gestionare a activelor încetează, iar rețeaua de sucursale se reduce considerabil. Un număr semnificativ de birouri de vânzări au fost deja închise; potrivit modelului de afaceri mai detaliat și regional, patru dintre aceste birouri (Berlin, Hamburg, regiunea Rin/Ruhr și Stockholm) vor fi redeschise.
(96)
Planul de restructurare prevede că PBB nu își va spori în mod nejustificat prezența pe piață. Acordarea de noi împrumuturi este limitată în ambele domenii de activitate. Pe piețele sale principale, PBB vizează cote de 1-2 % pentru activitățile CIP și de 2-6 % pentru creditele imobiliare.
(97)
Comisia menționează că banca a început să se ocupe de sistemul său IT deficitar, inițial destul de eterogen și cu deficiențe grave, în special în legătură cu funcționalitatea și aplicațiile din domeniul gestionării riscurilor. În 2009, HRE a inițiat, la nivel de grup, un proiect multianual intitulat „New Evolution”, cu un buget de aproximativ 180 milioane EUR, destinat transformării mediului său IT. Proiectul va introduce diverse îmbunătățiri de sistem, în șase etape succesive. Sfera de aplicare a proiectului acoperă, inter alia, îmbunătățiri operaționale precum consolidarea sistemelor de gestionare a creditelor, îmbunătățiri ale sistemului IT de gestionare a riscurilor în ceea ce privește riscurile de credit, de piață și de lichiditate, standardizarea sistemelor de birou și creșterea exactității, detalierii și calității informațiilor și datelor. Informațiile furnizate cu privire la conținutul și evoluția procesului de transformare a sistemului IT indică faptul că problemele inițiale au fost abordate în mod corespunzător și pot fi soluționate în măsura necesară în cursul perioadei de restructurare a PBB. Comisia consideră că viitorul sistem IT va constitui o platformă funcțională și eficientă pentru gestionarea cu promptitudine și prudență a riscurilor, adecvată proceselor economice. Prin urmare, este esențial ca această platformă să fie pe deplin pusă în aplicare.
(98)
Lichiditatea, solvabilitatea și rentabilitatea PBB (29) sunt considerate a fi indicatori principali ai viabilității băncii, evaluați atât într-un scenariu de bază, cât și într-un scenariu de criză (30).
(99)
În conformitate cu planul de restructurare, PBB nu va mai beneficia de garanții de stat pentru refinanțare. Totuși, PBB rămâne o instituție finanțată în sistem wholesale, nu și în sistem franciză. Această situație este atenuată de strategia PBB de a reduce considerabil fondurile negarantate necesare și de a emite, în schimb, obligațiuni garantate, considerate ca fiind o sursă mai stabilă de finanțare.
(100)
Întrucât lipsa acută de lichidități a fost una dintre principalele cauze ale problemelor HRE care, în ultimă instanță, au condus la necesitatea unui sprijin din partea statului, planul de restructurare prevede o rezervă adecvată de numerar și lichidități, ținând seama de orice efecte care ar putea rezulta din cerințele Basel III. Această rezervă prezintă cel mai ridicat nivel la începutul perioadei de restructurare și va scădea progresiv în timp. În scenariul de bază, rezerva în numerar și lichidități va fi de aproximativ 12-17 % din bilanțul PBB până la sfârșitul anului 2011 și va atinge un nivel de aproximativ 7-17 % până la sfârșitul anului 2015. În scenariul de criză, rezerva în numerar și de lichiditate va depăși 7-10 % din bilanțul PBB până la sfârșitul anului 2011 și va atinge un nivel de aproximativ 7-10 % până la sfârșitul anului 2015. În opinia Comisiei, situația lichidităților pare să fie corespunzătoare în ambele scenarii.
(101)
Cu o rată a capitalului de rang 1 (calculată conform abordării interne Basel II bazate pe ratinguri) previzionată la 12,9 % la sfârșitul anului 2011 în scenariul de bază sau la 10,5 % în scenariul de criză, PBB este suficient capitalizată și va îndeplini cerințele minime de capital în cursul perioadei de restructurare. Potrivit ipotezelor utilizate în planul de restructurare, rata capitalului propriu de rang 1 la sfârșitul anului 2015 va fi de 12,4 % în scenariul de bază sau de 11,3 % în scenariul de criză. Totuși, reducerea ratei capitalului de rang 1 în scenariul de bază este determinată, în principal, de creșterea previzionată a activelor ponderate în funcție de risc în urma creșterii planificate, și nu de pierderi (în scenariul de bază, PBB indică un rezultat pozitiv după impozitare în perioada 2011-2015; numai în scenariul de criză PBB nu ar atinge pragul de rentabilitate după impozitare în 2011 și 2012).
(102)
Se preconizează că profitabilitatea PBB se va îmbunătăți în cursul perioadei de restructurare. Conform planului de restructurare, în scenariul de bază profitul net al PBB după impozitare va atinge [110-150] de milioane EUR în 2011 și [280-320] de milioane EUR în 2015. În 2011, acest rezultat va corespunde unei rentabilități a capitalului propriu (după impozitare) de numai 3-6 %, însă la sfârșitul perioadei de restructurare, în 2015, va corespunde unei rentabilități a capitalului propriu (după impozitare) de 8-11 %. Astfel, profitabilitatea vizată în scenariul de bază poate fi considerată ca fiind satisfăcătoare în cazul unei bănci care urmărește modelul de activitate vizat în planul de restructurare, atât din punctul de vedere al viabilității, cât și ținând seama de reprivatizarea planificată a PBB. În opinia Germaniei, în cazul PBB, profiturile nete după impozitare vor fi compensate cu pierderile din anii anteriori. Având în vedere pierderile reportate, aceasta înseamnă că PBB va înregistra pierderi în bilanț („Bilanzverluste”) până în 201[…], însă nu va mai înregistra pierderi în bilanț în 201[…], în contextul răscumpărării participării tacite.
(103)
Tabelul 1: Previzionarea profitului și pierderilor PBB, conform standardelor internaționale de raportare financiară (IFRS) (scenariul de bază), potrivit planului de restructurare
2011
2012
2013
2014
2015
Venituri nete din dobânzi și câștiguri similare
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Venituri nete din comisioane
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Venituri din exploatare
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Provizioane pentru pierderi din împrumuturi
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Cheltuieli administrative
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Bilanț alte venituri/cheltuieli
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Profit/pierdere înaintea impozitării
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Impozite
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Profit/pierdere după impozitare
milioane EUR
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
În evaluarea principalilor factori ai profitabilității PBB, pot fi identificate două surse de profitabilitate: în primul rând, veniturile PBB din activitățile comerciale desfășurate vor crește, iar în al doilea rând costurile de funcționare se vor reduce.
(105)
În ceea ce privește creșterea veniturilor, planul de restructurare prevede că marja medie la împrumuturi poate fi îmbunătățită, în special prin subscrierea unor întreprinderi noi și mai profitabile. În privința ramurii de activitate legate de creditele imobiliare, se preconizează că marjele nete calculate pentru portofoliile actuale vor crește de la [80-100] de puncte de bază (pb) până la [105-120] pb în 2011, [105-110] pb în 2012 și [95-100] pb ulterior. Ramura de activitate legată de creditele pentru investiții publice va genera o marjă netă de [27-35] pb pe parcursul întregii perioade de restructurare, ceea ce reprezintă o creștere semnificativă a marjei nete de [6-12] pb calculată pentru portofoliul existent al activităților de credite pentru sectorul public (31). Această creștere se datorează în mare parte faptului că activitățile de credite bugetare, caracterizate prin marje deosebit de reduse, vor înceta.
(106)
Având în vedere importanța garantării unor marje de profit suficient de mari, angajamentul Germaniei potrivit căruia, în cadrul noilor activități strategice, PBB nu va contracta noi împrumuturi cu o RAROC mai mică de 10 % în fiecare tranzacție în parte, este adecvat și necesar.
(107)
În 2011 și 2012, comisioanele generate de serviciile de gestionare a activelor prevăzute pentru FMS-WM („banca rea” a HRE) reprezintă o sursă importantă de venit pentru PBB. Astfel cum se prevede în Comunicarea privind activele depreciate, pentru ca banca să se poată concentra mai bine pe restabilirea viabilității și pentru a preveni posibilele conflicte de interes, este necesar să se asigure o separare clară funcțională și organizațională între banca beneficiară și activele depreciate ale acesteia. Comisia înțelege că, atunci când a fost creată structura de încetare a activității, nu a fost posibilă întreruperea imediată a legăturilor dintre PBB și FMS-WM, în special din motive tehnice. Totuși, această situație trebuie remediată cât mai repede posibil. Din aceste considerente, Germania s-a angajat că PBB va institui independența organizațională deplină a serviciilor aferente și nu va mai furniza aceste servicii către FMS-WM după data de 30 septembrie 2013. Același lucru este valabil și în cazul refinanțării FMS-WM. De asemenea, acest angajament contribuie la asigurarea că, pe termen mediu, profitabilitatea PBB va fi obținută în mod independent și nu se va mai baza pe veniturile din onorariile asociate transferului activelor depreciate.
(108)
Comisia observă că PBB intenționează să își reducă substanțial costurile de funcționare. În cursul perioadei de restructurare, raportul cheltuieli/venituri se va îmbunătăți semnificativ, de la [64-79] % în 2011 la [32-42] % în 2015, în scenariul de bază.
(109)
PBB a adoptat o serie de măsuri de restructurare decisive care afectează baza de costuri. PBB a închis un număr semnificativ de birouri de vânzări și a efectuat reduceri de personal cu aproximativ 30 % (1 366 angajați la sfârșitul anului 2010, comparativ cu 2 000 de angajați la sfârșitul anului 2007) (32). Deși aceste măsuri vor avea un impact pozitiv asupra cheltuielilor de funcționare pe termen mediu și lung, procesul de restructurare presupune cheltuieli extraordinare pe termen scurt, în special pentru plata indemnizațiilor de disponibilizare și pensionare anticipată, a onorariilor pentru avocați și consultanți etc. În opinia Comisiei, ipoteza potrivit căreia cheltuielile de funcționare se vor stabiliza la un nivel semnificativ mai redus după finalizarea procesului de restructurare pare, așadar, credibilă.
(110)
După efectuarea transferului activelor depreciate către FMS-WM, având ca rezultat o reducere semnificativă a bilanțului, scenariul de bază indică faptul că provizioanele PBB pentru pierderi din împrumuturi sunt stabile în perioada de restructurare.
(111)
Comisia consideră că profitabilitatea vizată de PBB este, de asemenea, suficient de solidă în raport cu ipotezele din scenariul de criză, deoarece nici viabilitatea băncii și nici perspectivele reprivatizării PBB nu sunt expuse riscului. Conform planului de restructurare, în scenariul de criză PBB va înregistra pierderi de [100-125] de milioane EUR în 2011, dar la sfârșitul perioadei de restructurare, în 2015, se preconizează că PBB va înregistra profituri de [270-310] de milioane EUR. Rentabilitatea capitalului propriu (după impozitare) va fi negativă în 2011 (- [2,8-3,8] %) și în 2012, dar în acest scenariu rentabilitatea preconizată a capitalului va fi de aproximativ [9-12] % în 2015.
(112)
Tabelul 2: Previzionarea profitului și pierderilor PBB, conform standardelor internaționale de raportare financiară (IFRS) (scenariul de criză), potrivit planului de restructurare
2011
2012
2013
2014
2015
Venituri nete din dobânzi și câștiguri similare
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Venituri nete din comisioane
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Venituri din exploatare
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Provizioane pentru pierderi din împrumuturi
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Cheltuieli administrative
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Bilanț alte venituri/cheltuieli
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Profit/pierdere înaintea impozitării
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Impozite
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Profit/pierdere după impozitare
milioane EUR
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
Având în vedere îmbunătățirile aduse modelului de afaceri, infrastructurii tehnice și structurii organizaționale, precum și efectele acestor îmbunătățiri asupra situației PBB în raport cu lichiditatea, solvabilitatea și rentabilitatea preconizate, Comisia consideră că planul de restructurare îndeplinește cerințele Comunicării privind restructurarea în ceea ce privește restabilirea viabilității pe termen lung.
VI.2.3.2. Contribuția proprie/partajarea sarcinii
(114)
Comunicarea privind restructurarea prevede că beneficiarul trebuie să aibă o contribuție adecvată la cheltuielile de restructurare. Principiile sunt stabilite în secțiunea 3 din Comunicarea privind restructurarea, după cum urmează:
(a)
ajutorul de restructurare ar trebui să se limiteze la acoperirea costurilor necesare pentru restabilirea viabilității;
(b)
în scopul limitării valorii ajutorului la minimul necesar, banca beneficiară ar trebui, în primul rând, să își utilizeze propriile resurse pentru finanțarea restructurării, de exemplu, prin vânzarea de active;
(c)
costurile asociate restructurării nu ar trebui să fie suportate exclusiv de către stat, ci și de către persoanele care au investit în bancă, prin absorbirea pierderilor cu ajutorul capitalului disponibil și prin plata unei remunerații adecvate pentru intervențiile din partea statului. Obiectivul partajării sarcinii este dublu: de a limita denaturarea concurenței și de a preîntâmpina riscurile morale (33).
(115)
Îndoielile Comisiei cu privire la limitarea ajutorului la minimul necesar pentru restabilirea viabilității pe termen lung a PBB au fost înlăturate. În total, Germania a investit sau va investi aproape 10 miliarde EUR în HRE. O parte din aceste injecții de capital, și anume 2,08 miliarde EUR, va fi utilizată pentru recapitalizarea structurii de încetare a activității, FMS-WM, iar cealaltă parte de 1,59 miliarde EUR va fi transferată către FMS-WM în cursul procesului de restructurare. Aproximativ 63 % din capitalul de aproape 10 miliarde EUR rămâne la Grupul HRE.
(116)
PBB este singura entitate din cadrul Grupului HRE care se va angaja în activități noi în viitor și care, în consecință, va participa în mod activ la concurență. În scenariul de bază, ratele de capital de rangul 1 (conform metodei RBA - Basel II) sunt previzionate să ajungă la 12,9 % la sfârșitul anului 2011, cu o ușoară scădere în cursul perioadei de restructurare, până la 12,4 % la sfârșitul anului 2015. Planul de restructurare nu ridică îndoieli în privința faptului că banca va îndeplini cerințele minime de capital în perioada de restructurare. Rata capitalului de rang 1 indică o poziție puternică, totuși comparabilă cu ratele de capital ale concurenților. Ca reacție la criza financiară, se estimează, în general, că băncile vor avea rate de capital mai ridicate decât înainte. De asemenea, trebuie reținut faptul că PBB, din cauza problemelor provocate de criză, are nevoie de o bază solidă de capital pentru a convinge actorii din piață că este un partener de afaceri credibil. În opinia Comisiei, valoarea capitalului prevăzut și ratele de capital rezultate sunt considerate, așadar, ca fiind adecvate și limitate la minimul necesar.
(117)
De asemenea, HRE a beneficiat de acordarea de garanții în valoare totală de 145 miliarde EUR, din care 124 de miliarde EUR au fost utilizate efectiv. Aceste garanții au fost necesare pentru a permite băncii să își continue activitatea atunci când s-a confruntat cu problema insolvabilității, cel puțin până în momentul în care HRE și-a putut transfera activele depreciate către FMS-WM. Toate garanțiile care au fost utilizate de Grupul HRE, în valoare totală de 124 de miliarde EUR, au fost transferate structurii FMS-WM începând de la 1 octombrie 2010. Prin urmare, funcționarea PBB nu se mai bazează pe garanții de stat. Acest transfer a contribuit la asigurarea că ajutorul acordat sub formă de garanții a fost limitat la perioada minimă necesară.
(118)
Astfel cum se prevede în Comunicarea privind restructurarea, băncile beneficiare ar trebui, în primul rând, să își utilizeze propriile resurse pentru finanțarea restructurării, ceea ce, în mod normal, se întâmplă prin vânzarea de active. HRE a renunțat la o parte semnificativă a activelor sale prin transferarea către structura de încetare a activității, FMS-WM, a unei valori noționale de aproximativ 210 miliarde EUR în active, precum și a 280 miliarde EUR reprezentând instrumente derivate, reducându-și astfel bilanțul la jumătate. Totuși, această tranzacție nu a creat niciun surplus care ar fi putut contribui la finanțarea cheltuielilor de restructurare. Transferul ar trebui mai degrabă clasificat drept măsură de ajutor, deoarece prețul pe care HRE l-a primit pentru active a depășit cu aproximativ 16,2 miliarde EUR valoarea economică reală a acestora. Cu toate acestea, societatea a vândut și este pe cale să vândă mai multe participații în cadrul unor societăți [de exemplu, Arsago ACM GmbH (Frankfurt), Arsago Holding AG (Elveția), DEPFA First Albany Securities LLC (New York) și Collineo Asset Management GmbH].
(119)
HRE a plătit către SoFFin dobânzi cu privire la toate garanțiile acordate de Germania, ratele dobânzilor respective variind între 0,5 % și 0,8 % pe an. Astfel, în conformitate cu comunicarea Comisiei referitoare la aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul măsurilor adoptate în legătură cu instituțiile financiare în contextul actualei crize financiare mondiale (34) („Comunicarea privind sectorul bancar”), HRE a oferit o remunerație corespunzătoare pentru această parte a ajutorului de stat. În schimb, până în prezent, banca nu a plătit nicio remunerație pentru fondurile primite și nici pentru sprijinul privind capitalul rezultat în urma măsurii de salvare a activelor și nu poate să asigure un mecanism de recuperare adecvat pentru elementul de ajutor primit sub forma valorii transferului activelor, care a depășit valoarea economică reală a acestora.
(120)
Având în vedere situația economică de ansamblu a HRE, se poate concluziona că banca pur și simplu nu a mai putut să contribuie într-o măsură semnificativă la cheltuielile de restructurare (35). În consecință, absența contribuției proprii trebuie să fie compensată prin măsuri structurale profunde, incluse în planul de restructurare, pentru a asigura că banca și acționarii acesteia partajează în mod corespunzător sarcina salvării băncii. În general, Comisia consideră că nivelul de reducere, stabilit în planul de restructurare, în ceea ce privește dimensiunea organizațională, prezența pe piață, obiectul de activitate și dimensiunea bilanțului reprezintă, date fiind circumstanțele specifice ale acestei cauze, un substitut adecvat al absenței unei contribuții proprii adecvate.
(121)
De asemenea, trebuie reținut faptul că banca a intrat în proprietatea statului, iar compensația primită de către foștii săi acționari s-a calculat pe baza valorii societății în absența sprijinului acordat de stat (36). Acest rezultat constituie un element pozitiv din punct de vedere al ajutorului de stat și înseamnă că foștii acționari au fost eliminați și deci se poate considera că au avut o contribuție suficientă la cheltuielile de restructurare ale HRE.
(122)
În plus, în ceea ce privește titularii de creanțe subordonate ai HRE, Germania s-a angajat că HRE nu va efectua plăți discreționare către terțe părți, pentru instrumente financiare aferente profitului, asigurând astfel că deținătorii capitalului de rangul 2 vor primi compensații nesemnificative sau nu vor primi compensații pentru investiția lor și că, în acest mod, vor participa la partajarea sarcinii în aceeași măsură ca deținătorii capitalului de rangul 1.
(123)
Prin urmare, Comisia concluzionează că acționarii HRE au avut o contribuție adecvată la cheltuielile de restructurare și că, în consecință, riscul unui pericol moral este înlăturat în mod corespunzător.
VI.2.3.3. Măsurile de limitare a denaturării concurenței
(124)
În ceea ce privește măsurile care limitează denaturarea concurenței, Comunicarea privind restructurarea stabilește că, în evaluarea cuantumului ajutorului, Comisia trebuie să țină seama de nivelul de partajare a sarcinii și de poziția pe care instituția financiară o va avea pe piață după restructurare. Pe baza acestei analize ar trebui să se instituie măsuri adecvate.
(125)
Denaturările concurenței cauzate de HRE sunt semnificative. În general, statul german a efectuat sau urmează să efectueze în favoarea HRE injecții de capital însumând aproximativ 9,95 miliarde EUR (FMS-WM a primit sau urmează să primească o parte din acest capital) și să acorde garanții în valoare de 145 de miliarde EUR. De asemenea, HRE a beneficiat de o măsură de salvare a activelor, cu un element de ajutor de stat în cuantum de aproximativ 20 de miliarde EUR. Având în vedere acest sprijin considerabil din partea statului, este necesar să se realizeze o restructurare profundă a HRE.
(126)
Succesoarea HRE, PBB, va fi bine capitalizată și eliberată de sarcina acordării de împrumuturi cu risc, activitate pe care HRE o practica în trecut. A fost necesar un ajutor important pentru menținerea în activitate a PBB și pentru facilitarea scindării. În orice caz, PBB va fi o bancă mult mai mică, iar Germania a instituit suficiente măsuri de limitare a oricărei denaturări a concurenței.
(127)
În primul rând, PBB va fi o entitate economică complet diferită de fosta HRE. PBB a intrat în proprietatea statului și în prezent se află într-un proces de restructurare profundă. Rezultatul acestei restructurări este o dimensiune mult mai redusă a PBB în comparație cu dimensiunea pe care o avea HRE. După transferarea unei serii de active către FMS-WM, dimensiunea bilanțului strategic al PBB, care nu ia în considerare elementele de bilanț aflate în lichidare sau care au fost transferate în mod artificial la FMS-WM, este de aproximativ 15 % din bilanțul HRE prezentat la sfârșitul anului 2008.
(128)
În al doilea rând, Germania a prezentat Comisiei mai multe angajamente privind limitarea prezenței pe piață a PBB, care sunt descrise mai pe larg la secțiunea V. PBB va desfășura noi activități doar în două direcții, și anume credite imobiliare și credite pentru investiții publice. Aceste două ramuri de activitate nu sunt prevăzute să crească decât într-o măsură limitată în cursul perioadei de restructurare, deoarece noile activități, bilanțul și dimensiunile portofoliului trebuie să rămână în limitele definite, restricționând efectiv posibilitatea PBB de extindere pe piață și deci de denaturare a concurenței. Aceste limite de creștere impuse vor rămâne valabile cel puțin până la 31 decembrie 2013 și probabil pentru mai mult timp dacă PBB nu va fi reprivatizată până la această dată. Toate celelalte entități ale Grupului HRE trebuie să își înceteze activitatea și să își lichideze portofoliile, în special în domenii precum creditele pentru infrastructură, piețele de capital și gestionarea activelor, precum și activitățile în legătură cu creditele bugetare.
(129)
În al treilea rând, pentru a înlătura preocupările Comisiei că PBB ar putea afecta concurența și concurenții prin strategii de preț excesiv de agresive, Germania și-a luat angajamentul ca noua activitate strategică a PBB să nu includă acordarea de împrumuturi noi cu un nivel al RAROC sub 10 % la fiecare tranzacție. În opinia Comisiei, acest angajament va constitui o altă măsură eficientă împotriva denaturării nedorite a concurenței.
(130)
În al patrulea rând, activitățile PBB vor fi limitate prin impunerea de restricții referitoare la comportamentul băncii, inclusiv o interdicție privind achizițiile și o interdicție privind menționarea sprijinului statului în materialele publicitare ale PBB.
(131)
În fine, Germania s-a angajat să reprivatizeze PBB cât mai curând posibil, și anume până cel târziu la 31 decembrie 2015. Vânzarea PBB va permite Republicii Federale Germania să recupereze (o parte din) fondurile investite în HRE. În plus, Comisia menționează că reprivatizarea promptă a PBB poate oferi părților terțe oportunitatea de a o cumpăra.
VII. MONITORIZAREA
(132)
Germania s-a angajat ca punerea în aplicare a planului de restructurare a HRE, precum și îndeplinirea propriilor sale angajamente să fie monitorizate de către un administrator fiduciar de monitorizare care va prezenta rapoarte trimestriale Comisiei.
VIII. CONCLUZIE
(133)
Comisia concluzionează că măsurile analizate mai sus constituie ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
(134)
De asemenea, Comisia concluzionează că ajutorul de restructurare este compatibil cu piața internă, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE, cu condiția punerii în aplicare a planului de restructurare, a cărui versiune finală actualizată a fost prezentată la 14 iunie 2011, precum și a îndeplinirii angajamentelor prezentate în anexa la prezenta decizie,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Ajutorul de stat pe care Germania l-a pus și intenționează să îl pună în aplicare în favoarea Hypo Real Estate Group, constând în:
-
injecția de capital în valoare de 60 de milioane EUR, notificată la 17 aprilie 2009;
-
injecția de capital în valoare de 2,96 miliarde EUR, notificată la 3 iunie 2009;
-
injecția de capital în valoare de 3 miliarde EUR, notificată la 26 octombrie 2009;
-
injecția de capital în valoare de 1,85 miliarde EUR, notificată la 30 aprilie 2010, din care 450 de milioane EUR sub rezerva anumitor circumstanțe;
-
injecția de capital în valoare de 2,08 miliarde EUR, notificată la 10 septembrie 2010;
-
garanțiile în valoare de 35 de miliarde EUR, notificate la 30 septembrie 2008;
-
garanțiile în valoare de 52 de miliarde EUR, notificate la 17 aprilie 2009;
-
garanția în valoare de 8 miliarde EUR, notificată la 26 octombrie 2009;
-
garanția în valoare de 10 miliarde EUR, notificată la 26 octombrie 2009;
-
garanția de solvabilitate în valoare de 20 de miliarde EUR, notificată la 2 septembrie 2010;
-
garanția de plată în valoare de 20 de miliarde EUR, notificată la 10 septembrie 2010; și
-
transferul activelor către structura de încetare a activității, FMS Wertmanagement AöR, notificat la 10 septembrie 2010;
este compatibil cu piața internă, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, având în vedere angajamentele din anexa la prezenta decizie.
Articolul 2
Începând de la data adoptării prezentei decizii, Germania transmite Comisiei rapoarte trimestriale detaliate privind măsurile luate în scopul respectării dispozițiilor conținute în prezenta decizie, conform calendarului menționat în anexa la documentul privind angajamentele.
Articolul 3
Prezenta decizie este adresată Republicii Federale Germania.
Adoptată la Bruxelles, 18 iulie 2011.