РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 44/2012 НА СЪВЕТА
от 17 януари 2012 година
за определяне за 2012 г. на наличните възможности за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси, които са предмет на международни преговори или споразумения, във водите на ЕС и за корабите на ЕС в определени води извън ЕС
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
В член 43, параграф 3 от Договора се предвижда, че Съветът, по предложение на Комисията, трябва да приеме мерки за определянето и разпределянето на възможностите за риболов.
(2)
Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (1) изисква да се установят мерки, уреждащи достъпа до водите и ресурсите и устойчивото осъществяване на риболовните дейности, като се вземат предвид наличните научни, технически и икономически становища, и по-специално докладите, съставени от Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР), както и като се отчитат становищата, получени от регионалните консултативни съвети.
(3)
Задължение на Съвета е да приеме мерки за определяне и разпределяне на възможностите за риболов по вид риболовна дейност или група риболовни дейности, включително определени условия, имащи функционална връзка с тях според случая. Възможностите за риболов следва да се разпределят между държавите-членки по такъв начин, че да осигуряват за всяка държава-членка относителна стабилност на риболовните дейности за всеки запас или риболовна дейност, като надлежно се отчитат целите на общата политика в областта на рибарството, определени в Регламент (ЕО) № 2371/2002.
(4)
За да се осигурят еднакви условия за прилагането на настоящия регламент по отношение на преразглеждането на наличните квоти за Съюза по Споразумението за партньорство в областта на рибарството с Гренландия за мойва във водите на Гренландия - подзони V и XIV на ICES, на Комисията следва да бъдат предоставени правомощия,
(5)
За да се осигурят еднакви условия за прилагането на ограничения на улова за определени запаси от видове с кратък жизнен цикъл, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия по отношение на преразглеждането на ОДУ, с оглед на събраната научна информация през първото полугодие на 2012 г.. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (2).
(6)
Комисията следва да приема актове за изпълнение с незабавно приложение, свързани с преразглеждането на ОДУ за въпросните запаси от видове с кратък жизнен цикъл, когато това се изисква по наложителни причини за спешност в обосновани случаи, свързани с необходимостта Съюзът да изпълни своите международни задължения.
(7)
Определени нива на ОДУ позволяват на държавите-членки да отпускат допълнително разпределение за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов. Целта на тези опити е да се изпита системата на квоти за улов за предотвратяване на изхвърлянето на улов и причинената от това загуба на рибни ресурси, които могат да се използват по друг начин. Неконтролираните изхвърляния на риба са заплаха за дългосрочната устойчивост на рибните ресурси като обществено благо и съответно за целите на общата политика в областта на рибарството. От друга страна, системите за квоти за улов по своята същност представляват стимул за рибарите да оптимизират избирателния характер на операциите си по отношение на улова. С цел постигане на рационално управление на изхвърлянията на улов, напълно документираният риболов следва да обхваща всяка операция в морето, а не само разтоварения в пристанището улов. Условията, при които държавите-членки могат да предоставят такова допълнително разпределение, поради това следва да включват задължение за използване на камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици. Това би позволило да се регистрира подробно и съхранената и изхвърлената част на улова. Система, основана на хора, работещи като наблюдатели в реално време на борда, би била не толкова ефективна, по-скъпоструваща и по-несигурна. Ето защо използването на CCTV понастоящем е предпоставка за прилагането на схеми за намаляване на изхвърлянията, като например напълно документиран риболов, при условие че се спазват изискванията на Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (3).
(8)
ОДУ следва да се определя въз основа на наличните научни становища, като се отчитат биологичните и социално-икономическите аспекти и същевременно се гарантира справедливо третиране на различните сектори на рибарството, както и в контекста на становищата, изразени по време на консултацията на заинтересованите страни, и най-вече на заседанията с Консултативния комитет по рибарство и аквакултури и съответните регионални консултативни съвети.
(9)
За рибните запаси, за които се прилагат специални многогодишни планове, ОДУ следва да бъде определян в съответствие с правилата, предвидени в тези планове. Следователно ОДУ за запасите от морски език в Северно море, писия в Северно море, треска в Северно море, Скагерак и Източен Ламанш и червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море следва да се определи в съответствие с правилата на Регламент (ЕО) № 676/2007 на Съвета от 11 юни 2007 г. за съставяне на многогодишен план за риболовни дейности, експлоатиращи запасите от писия и морски език в Северно море (4); Регламент (ЕО) № 1342/2008 на Съвета от 18 декември 2008 г. за създаване на дългосрочен план за запасите от атлантическа треска и риболовните стопанства, които експлоатират тези запаси (5) („плана за запасите от атлантическа треска“), и Регламент (ЕО) № 302/2009 на Съвета от 6 април 2009 г. относно многогодишен план за възстановяване на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море (6).
(10)
За запасите, за които няма достатъчно или надеждни данни, позволяващи да се направи оценка на размера, мерките за управление, както и равнищата на ОДУ, следва да се определят в съответствие с подхода на предпазливост по отношение управлението на рибарството, както е определен в член 3, буква и) от Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета, като същевременно се вземат предвид специфичните за запасите фактори, по-специално наличната информация относно тенденциите в развитието на запасите и съображенията, свързани със смесения характер на риболова.
(11)
Съгласно член 2 от Регламент (ЕО) № 847/96 на Съвета от 6 май 1996 година относно определяне на допълнителните условия за годишното управление на допустимите количества улов и на квотите (7), следва да бъдат посочени запасите, които са предмет на различните установени в него мерки.
(12)
Необходимо е да се определят тавани на риболовното усилие за 2012 г. в съответствие с членове 11 и 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2008, член 9 от Регламент (ЕО) № 676/2007 и членове 5 и 9 от Регламент (ЕО) № 302/2009, като същевременно се взема предвид Регламент (ЕО) № 754/2009 на Съвета от 27 юли 2009 година за изключване на определени групи кораби от режима на риболовното усилие, предвиден в глава III от Регламент (ЕО) № 1342/2008 (8).
(13)
Съгласно становището на Международния съвет за изследване на морето (ICES) е подходящо да се запази и преразгледа системата за управление на вида пясъчна змиорка във водите на ЕС от участъци IIa и IIIа и подзона IV на ICES.
(14)
При някои видове, като например някои видове акули, дори ограничените риболовни дейности могат да доведат до сериозен риск за тяхното опазване. Ето защо възможностите за риболов на такива видове следва да бъдат напълно ограничени чрез обща забрана за риболов на тези видове.
(15)
Норвежкият омар се улавя заедно с други видове при смесени дълбоководни риболовни дейности. В зона на запад от Ирландия, известна като „Porcupine Bank“, научните становища препоръчват през 2012 г. да не се увеличава уловът на тези видове. С цел да се подпомогне възстановяването на запаса е целесъобразно възможностите за риболов в определена част от тази зона и през определени периоди да продължават да се ограничават до улова на пелагични видове, с които не се улавя норвежки омар.
(16)
В съответствие с процедурата, предвидена в споразуменията или протоколите за отношенията с Норвегия (9), Фарьорските острови (10), Гренландия (11) и Исландия (12) в областта на рибарството, Съюзът проведе консултации с тези партньори във връзка с риболовните права. Консултациите с Фарьорските острови не са финализирани и се очаква договореностите с този партньор за 2012 г. да бъдат сключени в началото на 2012 г. Също така консултациите с Исландия ще продължат през 2012 г. За да се избегне прекъсване на риболовните дейности на Съюза, като същевременно се прояви необходимата гъвкавост за сключването на тези договорености през 2012 г., подходящо е Съюзът да установи на временна основа риболовните възможности по отношение на запасите, предмет на договореностите с Исландия и/или Фарьорските острови.
(17)
В съответствие с консултациите между крайбрежните държави относно управлението на запасите от скумрия, син меджид, атлантическо-скандинавска херинга и пикша в Северно море, Съюзът може да разреши риболов от кораби на ЕС до 10 % над квотата, с която разполага, при условие че всички количества над тази квота ще бъдат приспаднати от квотата му за 2013 г. Също така през 2013 г. Съюзът може да използва всички неизползвани количества до 10 % от наличната си квота за 2012 г. Целесъобразно е да се разреши на съответните държави-членки подобна гъвкавост при управлението на тези възможности за риболов, по-специално като им се даде възможност за избор по отношение на използването на гъвкава квота.
(18)
Риболовните дейности на Съюза по отношение на улова на треска във води на ЕС и международни води от зони I и IIB на ICES традиционно водят до прилов на пикша. Във връзка с това е необходимо да се определят граници за прилова на пикша при тези риболовни дейности в съответствие с количествата от предишни години.
(19)
Съюзът е договаряща страна в няколко риболовни организации и участва в други организации, като сътрудничи, без да е договаряща страна. Освен това съгласно Акта за присъединяване от 2003 г. вече сключените от Република Полша споразумения в областта на рибарството, като например Конвенцията за опазване и управление на запасите от сайда в централната част на Берингово море, от датата на присъединяване на Полша се управляват от Съюза. Тези риболовни организации препоръчаха въвеждане на няколко мерки за 2012 г., включително възможности за риболов за кораби на ЕС. Тези възможности за риболов следва да бъдат въведени в правото на Съюза.
(20)
На своето 33-то годишно заседание през 2011 г. Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан (NAFO) прие редица възможности за риболов за 2012 г. за някои запаси в подзони от 1-4 от зоната на Конвенцията NAFO. Тези възможности за риболов, които се състоят от някои ОДУ и - в случай на скариди в участък 3M - от схема за разпределяне на усилието, следва да бъдат въведени в правото на Съюза.
(21)
На своето 82-ро годишно заседание през 2011 г. Междуамериканската комисия за тропическа риба тон (IATTC) прие мерки за опазване на албакора, дебелия тон и ивичестия тон. IATTC прие също така резолюция относно опазването на дългокрилата акула. Тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(22)
На своето годишно заседание през 2011 г. Международната комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (ICCAT) прие таблици за съответствие, в които се определят адаптираните квоти и се посочват неусвояването и свръхусвояването на възможностите за риболов на договарящите страни на ICCAT. Във връзка с това ICCAT отчете, че през 2010 г. Съюзът не е усвоил напълно своите квоти за северна и южна риба меч, дебел тон и северен бял тон. С оглед да се отчете адаптирането на квотите на Съюза, установени от ICCAT, е необходимо разпределението на възможностите за риболов, дължащи се на неусвояването, да бъде осъществено въз основа на съответния дял на всяка държава-членка за неусвояването, без никаква промяна на начина на разпределяне, установен с настоящия регламент по отношение ежегодното разпределение на ОДУ. Освен това на същото годишно заседание беше изменен плана за бял и син марлин, квотата на Съюза за син марлин беше намалена, квотата на Съюза за бял марлин беше леко увеличена и беше приета препоръка на ICCAT относно опазването на копринената акула. Тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(23)
На своето годишно заседание през 2011 г. Комисията по рибата тон в Индийския океан (IOTC) не измени своите мерките по отношение на възможностите за риболов, така както са включени понастоящем в правото на Съюза. Приложимите понастоящем мерки, приети от IOTC, следва да се въведат в правото на Съюза.
(24)
По време на третата международна среща за създаване на Регионална организация за управление на риболова (РОУР) в южната част на Тихия океан (SPRFMO), която се проведе през май 2007 г., участниците приеха временни мерки, включително възможности за риболов, с оглед регулиране както на пелагичните, така и на дънните риболовни дейности в тази зона до създаването на такава РОУР. Тези временни мерки бяха разгледани на втората подготвителна конференция за Комисията SPRFMO, проведена през януари 2011 г., и ще бъдат разгледани отново на третата подготвителна конференция за Комисията SPRFMO, която трябва да се проведе от 30 януари до 3 февруари 2012 г. Тези временни мерки са доброволни и не са правно обвързващи съгласно международното право. Целесъобразно е обаче в съответствие със задълженията за сътрудничество и за опазване, заложени в международното морско право, тези мерки да се въведат в правото на Съюза, като се създаде обща квота за Съюза и се направи разпределяне на тази квота между съответните държави-членки.
(25)
На своето годишно заседание през 2011 г. Организацията за риболова в Югоизточния Атлантически океан (SEAFO) не промени общия допустим улов за патагонски кликач, атлантически големоглав, берикс и западноафрикански джерион, договорени за 2011 г. и 2012 г. на годишното заседание през 2010 г. Приложимите понастоящем мерки, приети от SEAFO, следва да се въведат в правото на Съюза..
(26)
Предвид последните научни становища на ICES и в съответствие с международните ангажименти в рамките на Конвенцията за риболова в североизточната част на Атлантическия океан (NEAFC) е необходимо да се ограничи риболовното усилие за някои дълбоководни видове.
(27)
Осмото годишно заседание на Комисията за риболова в Западния и Централния Тихи океан (WCPFC) през 2011 г. беше отложено за 2012 г. Въпреки това е уместно приложимите понастоящем мерки за опазване и управление да продължат да се прилагат до провеждането на годишното заседание.
(28)
На годишното си заседание през 2011 г. страните по Конвенцията за опазване и управление на запасите от сайда в централната част на Берингово море не измениха мерките по отношение на възможностите за риболов. Приложимите понастоящем мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(29)
Определени международни мерки, които създават или ограничават възможности за риболов за Съюза, се приемат от съответната РОУР в края на годината и стават приложими преди влизането в сила на настоящия регламент. Ето защо е необходимо разпоредбите за въвеждане на тези мерки в правото на Съюза да се прилагат с обратно действие. По-конкретно, тъй като риболовният сезон в зоната на Конвенцията CCAMLR (Комисията за опазване на живите морски ресурси на Антарктика) продължава от 1 декември до 30 ноември, и поради това някои възможности за риболов или забрани в зоната на Конвенцията CCAMLR са определени за период от време, започващ от 1 декември 2011 г., е подходящо съответните разпоредби на настоящия регламент да се прилагат от тази дата. Това прилагане с обратно действие няма да засегне принципа на основателните очаквания, тъй като на членовете на CCAMLR е забранено да ловят риба в зоната на CCAMLR без разрешение.
(30)
На 16 декември 2011 г. Съюзът направи декларация по отношение на Боливарска република Венецуела („Венецуела“) относно предоставянето на възможности за риболов във водите на ЕС на риболовни кораби, плаващи под знамето на Венецуела, в изключителната икономическа зона (ИИЗ) към брега на Френска Гвиана. Необходимо е да се определят възможностите за риболов на Венецуела по отношение на луцианови риби във водите на ЕС.
(31)
Използването на възможностите за риболов на кораби на ЕС, определени в настоящия регламент, е предмет на Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета от 20 ноември 2009 г. за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството (13), и по-специално на членове 33 и 34 от него, отнасящи се до записването на улова и риболовното усилие и съобщаването на данни относно изчерпването на възможностите за риболов. Ето защо е необходимо да се определят кодовете, които да се използват от държавите-членки при изпращане на данни до Комисията във връзка с разтоварването на суша на запаси, за които се прилага настоящият регламент.
(32)
За да се избегне прекъсването в риболовните дейности и да се гарантира поминъкът на рибарите в Съюза, настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2012 г., с изключение на разпоредбите относно ограниченията на риболовното усилие, които следва да се прилагат от 1 февруари 2012 г., и специалните разпоредби в определени региони, които следва да имат конкретна дата на прилагане, както е посочено в съображение 29. Поради съображения за спешност настоящият регламент следва да влезе в сила веднага след публикуването му.
(33)
Възможностите за риболов следва да се използват в пълно съответствие с приложимото право на Съюза,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ПРИЛОЖНО ПОЛЕ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се определят наличните възможности за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси, които са предмет на международни преговори или споразумения, във водите на ЕС и за корабите на ЕС в определени води извън ЕС.
2. Възможностите за риболов, посочени в параграф 1, включват:
а)
ограниченията за улова за 2012 г.;
б)
ограниченията на риболовното усилие за периода от 1 февруари 2012 г. до 31 януари 2013 г.;
в)
възможностите за риболов за периода от 1 декември 2011 г. до 30 ноември 2012 г. за някои запаси в зоната на Конвенцията CCAMLR; и
г)
възможностите за риболов за периодите, определени в член 27, на определени запаси в зоната Конвенцията IATTC.
3. В настоящия регламент се определят също временните възможности за риболов по отношение на определени рибни запаси и групи рибни запаси, които са предмет на консултации в областта на риболова с трети държави. Окончателните възможности за риболов се определят след приключването на тези консултации в съответствие с Договора.
4. Някои възможности за риболов, определени в приложение I, остават неразпределени и не могат да бъдат използвани от държавите-членки, докато не бъдат установени окончателните възможности за риболов в съответствие с параграф 3.
Член 2
Приложно поле
Настоящият регламент се прилага за:
а)
корабите на ЕС; и
б)
кораби на трети държави във водите на ЕС.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„кораб на ЕС“ означава риболовен кораб, плаващ под знамето на държава-членка и регистриран в Съюза;
б)
„кораб на трета държава“ означава риболовен кораб, плаващ под знамето на и регистриран в трета държава;
в)
„води на ЕС“ означава водите под суверенитета или юрисдикцията на държавите-членки, с изключение на водите, граничещи с отвъдморските страни и територии, изброени в приложение II към Договора;
г)
„общ допустим улов“ (ОДУ) означава количеството, което може да се улови и разтовари на суша от всеки рибен запас в рамките на една година;
д)
„квота“ означава част от ОДУ, предоставена на Съюза, на държава-членка или на трета държава;
е)
„международни води“ означава водите извън суверенитета или юрисдикцията на която и да е държава;
ж)
„размер на окото“ означава размерът на окото на риболовните мрежи, определен в съответствие с Регламент (ЕО) № 517/2008 (14).
Член 4
Риболовни зони
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения на зони:
а)
зоните на ICES (Международен съвет за изследване на морето) са географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 218/2009 (15);
б)
„Скагерак“ означава географската зона, заключена на запад от линия, прекарана от фара Hanstholm до фара Lindesnes, и на юг от линия, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка до най-близката точка на шведския бряг;
в)
„Категат“ означава географската зона, заключена на север от линия, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка - до най-близката точка на шведския бряг, и на юг - от линия, прекарана от Hasenøre до Gnibens Spids, от Korshage до Spodsbjerg, и от Gilbjerg Hoved до Kullen;
г)
зони на CECAF (Комитет по риболова в Централна източна част на Атлантическия океан), са географските зони, определени в приложение II към Регламент (ЕО) № 216/2009 (16).
д)
зоните на NAFO (Организацията за риболов в северозападната част на Атлантическия океан) са географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 217/2009 (17);
е)
„зоната на Конвенцията SEAFO (Организация за риболова в Югоизточния Атлантически океан)“ е географската зона, определена в Конвенцията за опазване и управление на рибните ресурси в Югоизточния Атлантически океан (18);
ж)
„зоната на Конвенцията ICCAT (Международна комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан)“ е географската зона, определена в Международната конвенция за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (19);
з)
„зоната на Конвенцията CCAMLR (Конвенция за опазване на живите морски ресурси на Антарктика)“ е географската зона, определена в член 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 601/2004 (20);
и)
„зоната на Конвенцията IATTC (Междуамериканска комисия за тропическа риба тон)“ е географската зона, определена в Конвенцията за укрепване на Междуамериканската комисия за тропическа риба тон, създадена от Конвенцията между Съединените американски щати и Република Коста Рика от 1949 г. (21);
й)
„зоната на Конвенцията IOTC (Комисия по рибата тон в Индийския океан)“ е географската зона, определена в Споразумението за създаване на Комисия по рибата тон в Индийския океан (22);
к)
„зона на Конвенцията SPRFMO (Регионална организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан)“ е географската зона на откритото море на юг от 10° с.ш., на север от зоната на конвенцията CCAMLR, на изток от зоната на конвенцията SIOFA, определена в Споразумението за риболов в Южния Индийски океан (23), и на запад от зоните под юрисдикцията на южноамериканските държави по отношение на рибарството;
л)
„зоната на Конвенцията WCPFC (Комисия за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан)“ е географската зона, определена в Конвенцията за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан (24);
м)
„открити води на Берингово море“ е географската зона на откритите води на Берингово море на повече от 200 морски мили от изходните линии, от които се измерва ширината на териториалните води на крайбрежните държави около Берингово море.
ДЯЛ II
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА ЕС
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 5
ОДУ и разпределяне
1. ОДУ за кораби на ЕС във води на ЕС или в определени води извън ЕС и разпределението на този ОДУ между държавите-членки, както и условията, функционално свързани с тях според случая, са определени в приложение I.
2. На корабите на ЕС се разрешава улов в рамките на ОДУ, определен в приложение I, във водите под юрисдикцията на Фарьорските острови, Гренландия, Исландия и Норвегия и в риболовната зона около Jan Mayen при условието, определено в член 14 и в приложение III към настоящия регламент и в Регламент (ЕО) № 1006/2008 (25) и разпоредбите по прилагането му.
3. Комисията преразглежда наличните квоти за мойва за Съюза във водите на Гренландия - подзони V и XIV на ICES, въз основа на ОДУ и неговото разпределение на Съюза, определено от Гренландия в съответствие със Споразумението за партньорство в областта на рибарството между Европейската общност, от една страна, и правителството на Дания и автономното правителство на Гренландия, от друга и протокола към него.
4. С оглед на научната информация, събрана през първата половина на 2012 г., ОДУ, определен в приложение I за следните запаси, може да бъде преразгледан от Комисията чрез актове за изпълнение, приети в съответствие с процедурата, посочена в член 38, параграф 2:
а)
запасът от пясъчна змиорка и свързан с нея прилов във водите на ЕС от участъци IIa и IIIa и подзона IV на ICES в съответствие с приложение IIБ към настоящия регламент;
б)
запасът от норвежки паут и свързаният с него прилов в подзона IIIa на ICES и водите на ЕС от участък IIa на ICES и подзона IV на ICES; и
в)
запасът от трицона и свързаният с нея прилов във водите на ЕС от участък IIa на ICES и подзона IV на ICES.
5. При надлежно обосновани наложителни причини за спешност, свързани със задължението на Съюза да изпълнява международните си задължения, Комисията преразглежда ОДУ, определен в приложение I, за запасите, посочени в параграф 4 от настоящия член, чрез актове за изпълнение с незабавно приложение в съответствие с процедурата, предвидена в член 38, параграф 3. Тези актове остават в сила за срока на прилагане на настоящия регламент и във всеки случай не по-късно от 31 декември 2012 г.
Член 6
Допълнително разпределение за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов
1. За определени запаси държава-членка може да предостави допълнително разпределение на корабите, плаващи под нейното знаме, които участват в опити за напълно документиран риболов. Тези запаси са посочени в приложение I. Допълнителното разпределение не надвишава общото ограничение, определено в приложение I като процент от квотата, предоставена на съответната държава-членка.
2. Допълнителното разпределение по параграф 1 може да бъде предоставян само в съответствие със следните условия:
а)
корабите използват камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици, които записват всички риболовни и преработващи дейности на борда на корабите;
б)
количеството допълнително разпределение, предоставено на отделен кораб, който участва в опити за напълно документиран риболов, не надхвърля 75 % от степента на очакваните изхвърляния за вида кораби към които принадлежи, и в никакъв случай да не представлява повече от 30 % увеличение на първоначалното разпределение; и
в)
целият улов на съответните запаси, за които на този кораб е предоставено допълнително разпределение, се приспада от общото разпределение, предоставен на кораба.
Независимо от буква б) дадена държава-членка може по изключение да предостави на даден кораб, плаващ под нейното знаме, допълнително разпределение, което отговаря на повече от 75 % от очакваните изхвърляния на улов за вида кораби към които съответният кораб принадлежи, при условие че:
i)
очакваните изхвърляния на улов за вида кораб са под 10 %;
ii)
може да бъде доказано, че включването на този вид кораби е важно за изчисляване на потенциала на камерите за видеонаблюдение (CCTV) за целите на контрола; и
iii)
всички кораби, участващи в опитите за напълно документиран риболов, не надвишават общото ограничение от 75 % от очакваните изхвърляния на улов.
3. Когато държава-членка установи, че кораб, участващ в опити за напълно документиран риболов, не спазва определените в параграф 2 условия, тя незабавно отнема допълнителното разпределение, предоставено на този кораб, и го изключва от участие в тези опити за останалата част на 2012 г.
4. Преди да предоставят допълнително разпределение, посочено в параграф 1, държавата-членка изпраща на Комисията следната информация:
а)
списъка на корабите, плаващи под нейното знаме, които участват в опити за напълно документиран риболов;
б)
спецификациите на инсталираното на борда на тези кораби електронно оборудване за наблюдение от разстояние;
в)
капацитета, вида и спецификацията на уредите, използвани от посочените кораби;
г)
очакваните количества на изхвърлянията за всеки вид кораб, участващ в опитите; и
д)
количеството на улова от запаса, за който се прилага съответният ОДУ, извършен през 2011 г. от корабите, участващи в опитите.
5. Комисията може да поиска оценката на очакваните изхвърляния за вида кораби, посочени в параграф 2, буква б), да се представи на научен консултативен орган за преглед. При липса на потвърждаваща оценка съответната държава-членка уведомява писмено Комисията за предприетите мерки, за да се гарантира че съответните кораби спазват условието за очакваните изхвърляния, определено в параграф 2, буква б).
Член 7
Гъвкавост при управлението на определени запаси
1. По отношение на определени запаси, посочени в приложение I, дадена държава-членка може да избере възможността да увеличи с 10 % първоначалната си квота, посочена в приложение I. Съответната държава-членка уведомява Комисията за решението си. Съгласно това уведомление увеличената квота се смята за квотата, предоставена на въпросната държава-членка.
2. Всички количества, уловени през 2012 г. в съответствие с тази увеличена квота, които надвишават първоначалната квота, се приспадат при изчисляване на квотата на съответната държава-членка за 2013 г. по отношение на съответния запас.
3. Всички количества, които не са били уловени съгласно първоначалната квота до 10 % от тази квота, се добавят при изчисляване на квотата на съответната държава-членка за 2013 г. по отношение на съответния запас.
Член 8
Условия за разтоварване на суша на улова и прилова
Риба от запасите, за които е определен ОДУ, се задържа на борда или се разтоварва на сушата единствено, ако:
а)
уловът е извършен от кораби, плаващи под знамето на държава-членка, която има квота и тази квота не е изчерпана; или
б)
уловът представлява част от квота на ЕС, която не е била разпределена по квоти между държавите-членки, и тази квота на ЕС не е изчерпана.
Член 9
Ограничения на риболовното усилие
От 1 февруари 2012 г. до 31 януари 2013 г. мерките за риболовното усилие, определени в приложение IIA, се прилагат за управлението на някои запаси атлантическа треска, писия и морски език в:
а)
Скагерак,
б)
тази част от участък IIIa на ICES, която не попада в Скагерак и Категат,
в)
подзона IV на ICES,
г)
води на ЕС от участък IIa на ICES и
д)
участък VIId на ICES.
Член 10
Ограничения на улова и усилието за дълбоководния риболов
1. Член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2347/2002 (26), с който се създава изискването за притежаване на разрешително за дълбоководен риболов, се прилага за черна писия. По отношение на улова, задържането на борда, трансбордирането и разтоварването на черна писия се прилагат условията, посочени в този член.
2. Държавите-членки гарантират, че за 2012 г. нивата на риболовното усилие, измерени в киловат дни отсъствие от пристанището, на кораби с разрешително за дълбоководен риболов по член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2347/2002, не надвишат 65 % от средногодишното риболовно усилие на корабите на съответната държава-членка през 2003 г. при рейсове, за които корабите са имали разрешителни за дълбоководен риболов или са били улавяни дълбоководните видове, посочени в приложения I и II към посочения регламент. Настоящият параграф се прилага само към риболовни рейсове, при които са били уловени повече от 100 kg дълбоководни видове, различни от атлантическа аргентина.
Член 11
Специални разпоредби относно разпределенията на възможностите за риболов
1. Определеното в настоящия регламент разпределение на възможностите за риболов между държавите-членки се извършва, без да се засягат:
а)
размените по член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002;
б)
преразпределенията, направени съгласно член 37 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 или член 10, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1006/2008;
в)
допълнителните разтоварвания на суша, позволени съгласно член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96;
г)
удържаните количества по член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96;
д)
приспаданията, направени съгласно членове 37, 105, 106 и 107 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
2. Освен в случаите, когато в приложение I към настоящия регламент е посочено друго, член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 се прилага за запасите, по отношение на които се прилага предпазен ОДУ, а член 3, параграфи 2 и 3 и член 4 от посочения регламент - за запасите, по отношение на които се прилага аналитичен ОДУ.
Член 12
Закрит риболовен сезон
1. Забранява се риболовът или задържането на борда на всеки от следните видове в Porcupine Bank за периода 1 май-31 юли 2012 г.: менек, синя молва и молва.
2. За целите на настоящия член Porcupine Bank обхваща географската зона, ограничена от лаксодромите, последователно съединяващи следните точки:
Точка
Географска ширина
Географска дължина
1
52° 27′ N
12° 19′ W
2
52° 40′ N
12° 30′ W
3
52° 47′ N
12° 39,600′ W
4
52° 47′ N
12° 56′ W
5
52° 13,5′ N
13° 53,830′ W
6
51° 22′ N
14° 24′ W
7
51° 22′ N
14° 03′ W
8
52° 10′ N
13° 25′ W
9
52° 32′ N
13° 07,500′ W
10
52° 43′ N
12° 55′ W
11
52° 43′ N
12° 43′ W
12
52° 38,800′ N
12° 37′ W
13
52° 27′ N
12° 23′ W
14
52° 27′ N
12° 19′ W
3. Чрез дерогация от параграф 1 се разрешава транзитно преминаване през Porcupine Bank с посочените в този параграф видове на борда в съответствие с член 50, параграфи 3, 4 и 5 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 13
Забрани
1. На корабите на ЕС се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на суша следните видове:
а)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във водите на ЕС и извън водите на ЕС;
б)
селдова акула (Lamna nasus) във всички води, освен ако е посочено друго в приложение I, част Б към Регламент (ЕС) № 43/2012 (27);
в)
морски ангел (Squatina squatina) във водите на ЕС;
г)
обикновен скат (Dipturus batis) във водите на ЕС от участък IIa и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
д)
вълнист скат (Raja undulata) и бял скат (Rostroraja alba) във водите на ЕС от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES; и
е)
риби китара (Rhinobatidae) във води на ЕС от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Те незабавно се освобождават обратно в морето.
Член 14
Предаване на данни
Когато държавите-членки изпращат на Комисията данни относно разтоварванията на суша на уловените запаси съгласно членове 33 и 34 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, те използват кодовете на запасите, посочени в приложение I към настоящия регламент.
ГЛАВА II
Разрешения за риболов във води на трети държави
Член 15
Разрешения за риболов
1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на ЕС, извършващи риболов във води на трета държава, е определен в приложение III.
2. Когато една държава-членка прехвърли квота на друга държава-членка ("замяна на квоти") за риболовните зони, определени в приложение III, въз основа на член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002, прехвърлянето включва съответно прехвърляне на разрешенията за риболов и Комисията се уведомява за това. Не се надвишава обаче общият брой разрешения за риболов за всяка риболовна зона, посочен в приложение III.
ГЛАВА III
Възможности за риболов във води на регионални организации за управление на риболова
Раздел 1
Зона на Конвенцията ICCAT
Член 16
Ограничения на капацитета за улов, отглеждане и угояване на червен тон
1. Броят на корабите с подхранка и корабите за тралене на ЕС с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в източната част на Атлантическия океан се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 1.
2. Броят на корабите на ЕС за крайбрежен непромишлен риболов с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 2.
3. Броят на корабите на ЕС, които извършват риболов на червен тон в Адриатическо море с цел отглеждане и които имат разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 3.
4. Броят и общият капацитет в брутен тонаж на риболовните кораби с разрешение за извършване на риболов, задържане на борда, трансбордиране, транспортиране или разтоварване на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 4.
5. Броят на капаните, използвани при риболова на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 5.
6. Капацитетът за отглеждане и за угояване на червен тон и максималното количество уловен див червен тон, разпределени за рибните стопанства, в източната част на Атлантическия океан и Средиземно море се ограничават, както е посочено в приложение IV, точка 6.
Член 17
Допълнителни условия за квотата за червен тон, разпределена в приложение IГ
В допълнение към периода на забрана, предвиден в член 7, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 302/2009, се забранява риболовът на червен тон с мрежи гъргър в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море от 15 април до 15 май 2012 г.
Член 18
Любителски и спортен риболов
Държавите-членки разпределят от своите квоти, определени в приложение IГ, специална квота за любителски и спортен риболов на червен тон.
Член 19
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на големоока акула скитница (Alopias superciliosus) във всяка риболовна зона.
2. Забранява се предприемането на целеви риболов на видове акули скитници от род Alopias.
3. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акула чук от сем. Sphyrnidae (с изключение на Sphyrna tiburo) във връзка с риболова в зоната на Конвенцията ICCAT.
4. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) във всяка риболовна зона.
5. Забранява се задържането на борда на копринена акула (Carcharhinus falciformis) във всяка риболовна зона.
Раздел 2
Зона на Конвенцията CCAMLR
Член 20
Забрани и ограничения на улова
1. Забранява се целевият риболов на видовете, посочени в приложение V, част А, в зоните и по време на периодите, определени там.
2. За проучвателен риболов ОДУ и ограниченията на прилова, определени в приложение V, част Б, се прилагат в подзоните, посочени там.
Член 21
Проучвателен риболов
1. Единствено държавите-членки, които са членове на Комисията на CCAMLR, могат да участват в проучвателен риболов с парагади на Dissostichus spp. в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1 и 58.4.2 и 58.4.3а извън зоните под национална юрисдикция през 2012 г. Ако такава държава-членка възнамерява да извършва такъв риболов, тя уведомява секретариата на CCAMLR в съответствие с членове 7 и 7а от Регламент (ЕО) № 601/2004 и във всеки случай не по-късно от 1 юни 2012 г.
2. По отношение на подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3а, ОДУ и ограниченията на прилова за подзона и участък, и тяхното разпределение между малките изследователски единици (SSRU) в рамките на тези подзони и участъци, са определени в приложение V, част Б. Риболовът във всяка SSRU се прекратява, когато отчетеният улов достигне посочения ОДУ, като тази SSRU се затваря за риболов за останалата част от риболовния сезон.
3. Риболовът се извършва във възможно най-голям географски и батиметричен обхват, за да се получи информацията, необходима за определяне на риболовния потенциал, и за да се избегне твърде голяма концентрация на улов и риболовно усилие. Независимо от това риболовът в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3a, се забранява на дълбочини, по-малки от 550 m.
Член 22
Риболов на крил през риболовен сезон 2012/2013
1. Единствено държавите-членки, които участват в Комисията на CCAMLR, могат да извършват риболов на крил (Euphausia superba) в зоната на конвенцията CCAMLR през риболовен сезон 2012-2013 г. Ако такава държава-членка възнамерява да извършва риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, тя уведомява секретариата на CCAMLR в съответствие с член 5а от Регламент (ЕО) № 601/2004 и Комисията, но не по-късно от 1 юни 2012 г.:
а)
за намерението си да извърша риболов на крил, като за целта използва формата, предвиден в приложение V, част В;
б)
за вида конфигурация на мрежите, като за целта използва формата, предвиден в приложение V, част Г.
2. Уведомяването, посочено в параграф 1 от настоящия член, включва предвидената в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004 информация за всеки кораб, за който ще бъде издадено разрешение от държавата членка да участва в риболова на крил.
3. Държавите-членки, възнамеряващи да извършват риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, уведомяват единствено относно получилите разрешение кораби, плаващи под тяхно знаме към момента на уведомяването или плаващи под знамето на друг член на CCAMLR, за които се очаква в момента на осъществяването на риболовната дейност, да плават под знамето на тази държава-членка.
4. Държавите-членки имат право да разрешат участие в риболов на крил на кораб, различен от тези, за които секретариатът на CCAMLR е уведомен в съответствие с параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, ако кораб, който има издадено разрешение, не може да участва поради оправдани причини, свързани с експлоатацията му, или поради непреодолима сила. При такива обстоятелства съответните държави-членки незабавно информират секретариата на CCAMLR и Комисията, като предоставят:
а)
всички данни на предвидения(ите) за заместване кораб(и), включително информацията, предвидена в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004;
б)
изчерпателно описание на причините, обосноваващи замяната, както и всякакви съответни доказателства или препратки в подкрепа на това действие.
5. Държавите-членки не разрешават на кораб, включен в списъците на кораби на CCAMLR, извършвали незаконен, недеклариран и нерегулиран (ННН) риболов, да участва в риболов на крил.
Раздел 3
Зона на Конвенцията IOTC
Член 23
Ограничения на риболовния капацитет на корабите, осъществяващи риболов в зоната на Конвенцията IOTC
1. Максималният брой кораби на ЕС, извършващи риболов на тропически видове риба тон в зоната на Конвенцията IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в приложение VI, точка 1.
2. Максималният брой кораби на ЕС, извършващи риболов на риба меч (Xiphias gladius) или бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в приложение VI, точка 2.
3. Държавите-членки могат да преразпределят корабите, определени да извършват един от двата вида риболов по параграфи 1 и 2, към другия вид риболов, при условие че могат да докажат на Комисията, че тази промяна не води до увеличаване на риболовното усилие по отношение на съответните рибни запаси.
4. При предложения за прехвърляне на капацитет към техния флот държавите-членки гарантират, че корабите, които ще се прехвърлят, са записани в регистъра на кораби на IOTC или в регистъра на корабите на други регионални организации за риболов на риба тон. Освен това не могат да бъдат прехвърлени кораби, включени в списъка на извършващи ННН риболовни дейности (ННН кораби) на която и да е РОУР.
5. С цел да се вземе предвид изпълнението на плановете за развитие, предадени на IOTC, държавите-членки могат единствено да увеличават риболовния капацитет над таваните по параграфи 1 и 2 в рамките на границите, определени във тези планове.
Член 24
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акули скитници от всички видове от сем. Alopiidae във всяка риболовна зона.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Те незабавно се освобождават обратно в морето.
Раздел 4
Зона на Конвенцията SPRFMO
Член 25
Пелагични риболовни дейности - ограничения на капацитета
Държавите-членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г., ограничават общото ниво на брутен тонаж на кораби, плаващи под тяхно знаме и извършващи риболов на пелагични запаси през 2012 г., до нивата на общо 78 610 брутен тонаж в тази зона, така че да се осигури устойчиво използване на пелагичните рибни ресурси в южната част на Тихия океан.
Член 26
Пелагични риболовни дейности - ОДУ
1. Само държавите-членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г. съгласно член 25, могат да извършват риболов на пелагични запаси в тази зона в съответствие с определения в приложение IЙ ОДУ.
2. Държавите-членки уведомяват всеки месец Комисията за имената и характеристиките, включително брутен тонаж, на кораби, плаващи под тяхното знаме, които извършват риболов, посочен в този член.
3. За целите на наблюдението на риболовните дейности, посочени в настоящия член, държавите-членки изпращат на Комисията, с цел препращане до временния секретариат на SPRFMO, данните от системите за наблюдение на корабите (VMS), ежемесечни доклади за улова и, когато има такива, данните за престои в пристанища най-късно до петнадесето число на следващия месец.
Член 27
Дънни риболовни дейности
Държавите-членки, които имат записи на дънно риболовно усилие или улов в зоната на конвенцията SPRFMO през периода от 1 януари 2002 г. до 31 декември 2006 г., ограничават своето усилие или улов
а)
до средното ниво на улова или усилието през този период; и
б)
само до онези части от зоната на конвенцията SPRFMO, в които е бил извършван дънен риболов през който и да е предходен риболовен сезон.
Раздел 5
Зона на Конвенцията IATTC
Член 28
Риболовна дейност с мрежи гъргър
1. Риболовът на албакор (Thunnus albacares), дебел тон (Thunnus obesus) и ивичест тон (Katsuwonus pelamis) с кораби, оборудвани с мрежи гъргър, се забранява:
а)
от 29 юли до 28 септември 2012 г., или от 18 ноември 2012 г. до 18 януари 2013 г. в зоната, определена от следните граници:
-
тихоокеанските крайбрежни линии на Северна и Южна Америка,
-
дължина 150° з.д.,
-
ширина 40° с.ш.,
-
ширина 40° ю.ш.
б)
от 29 септември до 29 октомври 2012 г. в зоната, определена от следните граници:
-
дължина 96° з.д.,
-
дължина 110° з.д.,
-
ширина 4° с.ш.,
-
ширина 3° ю. ш.
2. Заинтересованите държави-членки уведомяват Комисията относно избрания период за забрана на риболова, посочен в параграф 1, до 1 април 2012 г. Всички кораби с мрежи гъргър на заинтересованите държави-членки преустановяват риболова с мрежи гъргър в зоните по параграф 1 през избрания период.
3. Корабите с мрежи гъргър, извършващи риболов на риба тон в зоната на Конвенцията IATTC, задържат на борда и след това разтоварват на суша или трансбордират цялото количество уловен албакор, дебел тон и ивичест тон.
4. Параграф 3 не се прилага в следните случаи:
а)
когато рибата се счита за негодна за консумация от човека по причини, различни от размера; или
б)
през последната част на рейс, когато може да няма достатъчно място, за да се побере цялото количество риба тон, уловено по време на тази част от рейса.
5. Забраняват се риболовът на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) в зоната на Конвенцията IATTC, както и задържането на борда, трансбордирането, складирането, предлагането за продажба, продажбата или разтоварването на части или цели трупове на дългокрила акула в тази зона.
6. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 5 не се нараняват. Те се освобождават незабавно от операторите на кораба, които освен това:
а)
записват броя на пуснатите риби, като отбелязват тяхното състояние (мъртви или живи);
б)
докладват информацията по буква а) на държавата членка, на която са граждани. Държавите-членки предават тази информация на Комисията до 31 януари 2013 г.
Раздел 6
Зона на Конвенцията SEAFO
Член 29
Забрана за риболова на дълбоководни акули
Забранява се целевият риболов в зоната на Конвенцията SEAFO на следните дълбоководни акули:
-
морски лисици (Rajidae),
-
черноморска бодлива акула (Squalus acanthias),
-
акула от вида Etmopterus bigelowi (Etmopterus bigelowi),
-
късоопашата светеща акула (Etmopterus brachyurus),
-
голяма светеща акула (Etmopterus princeps),
-
гладка светеща акула (Etmopterus pusillus),
-
акула от вида Apristurus manis (Apristurus manis),
-
кадифена котешка акула (Scymnodon squamulosus),
-
и дълбоководните акули от надразред Selachimorpha.
Раздел 7
Зона на Конвенцията WCPFC
Член 30
Ограничения на риболовното усилие за дебел тон, албакор, ивичест тон и южнотихоокеански бял тон
Държавите-членки гарантират, че общото риболовно усилие за дебел тон (Thunnus obesus), албакор (Thunnus albacares), ивичест тон(Katsuwonus pelamis) и южнотихоокеански бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията WCPFC се ограничава до риболовното усилие, предвидено в споразуменията за партньорство в областта на рибарството между Съюза и крайбрежните държави в този регион.
Член 31
Затворена зона за риболов с устройства за събиране на риба (УСР)
1. В частта от зоната на Конвенцията WCPFC, разположена между 20° с.ш. и 20° ю.ш. риболовните дейности на използващи устройства за събиране на риба (УСР) кораби, оборудвани с мрежи гъргър, се забраняват между 00:00 ч. на 1 юли 2012 г. и 24:00 ч. на 30 септември 2012 г. През този период оборудван с мрежи гъргър кораб може да извършва риболовни дейности в тази част от зоната на конвенцията WCPFC само ако на борда му има наблюдател, който да следи, че в нито един момент корабът:
а)
не използва или обслужва УСР или свързан с него електронен уред;
б)
не извършва риболов на пасажи, към които се прилагат УСР.
2. Всички оборудвани с мрежи гъргър кораби, които извършват риболов в зоната на Конвенцията WCPFC, посочена в параграф 1, задържат на борда, разтоварват на суша или трансбордират цялото уловено количество дебел тон, албакор и ивичест тон.
3. Параграф 2 не се прилага в следните случаи:
а)
в последната част на рейс, ако корабът не разполага с достатъчно място, за да побере цялото количество риба;
б)
когато рибата не е годна за консумация от човека по причини, различни от размера; или
в)
при възникване на сериозна повреда на оборудването за замразяване.
Член 32
Зони, закрити за риболовна дейност с мрежи гъргър
Риболовът от страна на кораби с мрежа гъргър на дебел тон и албакор се забранява в следните зони в открито море:
а)
международните води, разположени между границите на ИИЗ на Индонезия, Палау, Микронезия и Папуа-Нова Гвинея;
б)
международните води, разположени между границите на ИИЗ на Микронезия, Маршаловите острови, Науру, Кирибати, Тувалу, Фиджи, Соломоновите острови и Папуа-Нова Гвинея.
Член 33
Ограничения за броя на корабите на ЕС с разрешения за риболов на риба меч
Максималният брой кораби на ЕС с разрешения за риболов на риба меч (Xiphias gladius) в зоните на юг от 20° ю.ш. от зоната на Конвенцията WCPFC е посоченият в приложение VII.
Раздел 8
Берингово море
Член 34
Забрана за риболов в откритите води на Берингово море
Забранява се риболовът на минтай (Theragra chalcogramma) в откритите води на Берингово море.
ДЯЛ III
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ВЪВ ВОДИ НА ЕС ЗА КОРАБИ НА ТРЕТИ ДЪРЖАВИ
Член 35
ОДУ
На риболовните кораби под флага на Норвегия и на риболовните кораби, регистрирани на Фарьорските острови, се разрешава да извършват риболов във водите на ЕС в рамките на ОДУ, определен в приложение I към настоящия регламент, и при спазване на условията, предвидени в настоящия дял и в глава III от Регламент (ЕО) № 1006/2008.
Член 36
Разрешения за риболов
1. Максималният брой разрешения за риболов за кораби на трети държави, извършващи риболов във води на ЕС, е определен в приложение VIII.
2. Екземпляри от рибни запаси, за които има установен ОДУ, не се задържат на борда, нито се разтоварват на суша, освен ако уловът не е извършен от кораби на трета държава, които имат квота и тази квота не е изчерпана.
Член 37
Забрани
1. На корабите на трети държави се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на суша следните видове:
а)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във всички води на ЕС;
б)
морски ангел (Squatina squatina) във всички води на ЕС;
в)
обикновен скат (Dipturus batis) във водите на ЕС от участък IIa и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
г)
вълнист скат (Raja undulata) и бял скат (Rostroraja alba) във водите на ЕС от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
д)
елдова акула (Lamna nasus) във всички води на ЕС; и
е)
риби китара (Rhinobatidae) във води на ЕС от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Те незабавно се освобождават обратно в морето.
ДЯЛ IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 38
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Комитета по рибарство и аквакултури, създаден с Регламент (ЕО) № 2371/2002. Комитетът представлява комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 8 от Регламент (ЕС) № 182/2011 във връзка с член 5 от него.
Член 39
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2012 г.
Член 9 се прилага обаче от 1 февруари 2012 г.
Възможностите за риболов или забраните за зоната на Конвенцията CCAMLR, определени в членове 20, 21 и 22 и приложения IД и V, се прилагат от началото на съответните периоди на прилагане, посочени за тези възможности за риболов или забрани.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 януари 2012 година.
REGULAMENTUL (UE) NR. 44/2012 AL CONSILIULUI
din 17 ianuarie 2012
de stabilire, pentru 2012, a posibilităților de pescuit disponibile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește care fac obiectul unor negocieri sau acorduri internaționale
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (3),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1)
Articolul 43 alineatul (3) din tratat dispune că Consiliul, la propunerea Comisiei, trebuie să adopte măsuri de stabilire și de alocare a posibilităților de pescuit.
(2)
Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (1) impune stabilirea de măsuri ale Uniunii care să reglementeze accesul la ape și la resurse și exercitarea durabilă a activităților de pescuit, ținând seama de avizele științifice, tehnice și economice disponibile și în special de rapoartele întocmite de Consiliul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP), precum și având în verdere orice aviz al consiliilor consultative regionale.
(3)
Consiliului îi revine obligația să adopte măsuri privind fixarea și alocarea posibilităților de pescuit per pescărie sau per grup de pescării, inclusiv anumite condiții legate funcțional de acestea, după caz. Posibilitățile de pescuit ar trebui distribuite între statele membre într-un mod care să asigure fiecărui stat membru o relativă stabilitate în activitățile de pescuit pentru fiecare stoc sau pescărie și ținând cont în mod adecvat de obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 2371/2002.
(4)
În vederea asigurării de condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament cu privire la revizuirea cotelor pentru capelin disponibile Uniunii în apele Groenlandei din subzonele ICES V și XIV în conformitate cu Acordul de parteneriat cu Groenlanda în domeniul pescuitului, ar trebui acordate competențe Comisiei.
(5)
În vederea asigurării de condiții uniforme pentru punerea în aplicare a limitelor de captură privind anumite stocuri de specii de pești cu durată scurtă de viață, ar trebui să îi fie conferite competențe de executare Comisiei cu privire la revizuirea TAC având în vedere informațiile științifice colectate în prima jumătate a anului 2012. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European si al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2).
(6)
Comisia ar trebui să adopte acte de punere în aplicare imediat aplicabile referitoare la revizuirea TAC pentru aceste stocuri de specii de pești cu durată scurtă de viață atunci când, în cazuri bine justificate privind necesitatea ca Uniunea să își respecte angajamentele internaționale, există motive imperative care impun adoptarea de urgență a unor asemenea acte.
(7)
Anumite TAC-uri permit statelor membre să acorde alocări suplimentare pentru navele care participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin. Scopul acestor studii este să testeze un sistem de cote de capturi pentru evitarea aruncării capturilor în mare și a irosirii unor resurse de pește altfel utilizabile pe care acest lucru îl presupune. Aruncările necontrolate în mare ale capturilor de pești reprezintă o amenințare la adresa sustenabilității pe termen lung a peștilor ca bun public și, prin urmare, la adresa obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului. Spre deosebire de aceasta, sistemele de cote de capturi oferă inerent pescarilor un stimulent pentru a optimiza selectivitatea capturilor în cadrul activităților lor. Pentru a avea o gestionare rațională a capturilor aruncate înapoi în mare, un pescuit documentat pe deplin ar trebui să acopere mai degrabă fiecare operațiune pe mare, decât ce se debarcă în port. Prin urmare, condițiile în care statele membre pot acorda astfel de alocări suplimentare ar trebui să includă o obligație de a asigura utilizarea de camere de televiziune cu circuit închis (CCTV), legate de un sistem de senzori. Aceasta ar trebui să permită înregistrarea în detaliu a tuturor părților de capturi păstrate și aruncate. Un sistem bazat pe observatori umani care acționează în timp real la bord ar fi mai puțin eficient, mai costisitor și mai puțin fiabil. În consecință, utilizarea CCTV este, în acest moment, o condiție prealabilă pentru realizarea schemelor de reducere a volumului capturilor aruncate în mare, cum este pescuitul documentat pe deplin, cu condiția respectării cerințelor Directivei 95/46/EC a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (3).
(8)
TAC-urile ar trebui stabilite pe baza avizelor științifice disponibile, ținând seama de aspectele biologice și socioeconomice și asigurând totodată un tratament echitabil al sectoarelor de pescuit, precum și pe baza opiniilor exprimate în cadrul consultărilor cu părțile interesate, în special la reuniunile la care au participat Comitetul consultativ pentru pescuit și acvacultură și consiliile consultative regionale în cauză.
(9)
Pentru stocurile care fac obiectul unor planuri multianuale specifice, TAC-urile ar trebui stabilite în conformitate cu normele prevăzute în planurile respective. În consecință, TAC-urile pentru stocurile de limbă-de-mare din Marea Nordului, de cambulă de Baltica din Marea Nordului, de cod de Atlantic din Marea Nordului, Skagerrak și estul Canalului Mânecii, precum și de ton roșu din Atlanticul de Est și din Marea Mediterană ar trebui stabilite în conformitate cu normele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 676/2007 al Consiliului din 11 iunie 2007 de stabilire a unui plan multianual pentru zonele piscicole în care se exploatează rezerve de cambulă de Baltica și limbă-de-mare din Marea Nordului (4); în Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve (5) (denumit în continuare „planul pentru cod”); și în Regulamentul (CE) nr. 302/2009 al Consiliului din 6 aprilie 2009 privind un plan multianual de refacere a stocurilor de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană (6).
(10)
Pentru stocurile în cazul cărora nu există date suficiente sau suficient de fiabile pentru a li se putea estima dimensiunea, măsurile de gestionare și nivelurile de TAC ar trebui să urmeze abordarea precaută a gestionării zonelor piscicole, astfel cum este definită la articolul 3 litera (i) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului, ținând seama în același timp de factori specifici fiecărui stoc, inclusiv, în special, de informațiile disponibile cu privire la tendințele stocurilor și de considerații legate de pescăriile mixte.
(11)
În conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului din 6 mai 1996 privind introducerea unor condiții suplimentare pentru gestionarea interanuală a totalurilor admise de captură (TAC) și a cotelor de pescuit (7), ar trebui identificate stocurile care fac obiectul diverselor măsuri prevăzute de acest regulament.
(12)
Este necesar să se stabilească plafoanele de efort de pescuit pentru anul 2012 în conformitate cu articolele 11 și 12 din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008, cu articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 676/2007 al Consiliului și cu articolele 5 și 9 din Regulamentul (CE) nr. 302/2009, ținând seama de Regulamentul (CE) nr. 754/2009 al Consiliului din 27 iulie 2009 de excludere a anumitor grupuri de nave din regimul efortului de pescuit prevăzut în capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 (8).
(13)
În urma avizului Consiliului internațional pentru explorarea apelor maritime (ICES), este oportun să se mențină și să se revizuiască sistemul de gestionare a speciilor de țipar în apele UE din diviziunile ICES IIa și IIIa și din subzona ICES IV.
(14)
Pentru anumite specii, cum ar fi anumite specii de rechini, chiar și o activitate de pescuit limitată ar putea crea un risc grav pentru conservarea acestora. Prin urmare, posibilitățile de pescuit pentru astfel de specii ar trebui să fie restricționate complet printr-o interdicție generală a pescuitului la speciile respective.
(15)
Langustinele sunt capturate în pescuitul mixt de specii demersale, împreună cu diverse alte specii. Într-o zonă din vestul Irlandei, cunoscută sub numele de Porcupine Bank, avizul științific a recomandat să nu crească în 2012 capturile de această specie. Pentru a ajuta la continuarea refacerii stocului, este oportună limitarea posibilităților de pescuit într-o anumită parte a zonei respective și în anumite perioade, la capturile de specii pelagice cu care nu sunt capturate langustinele.
(16)
În conformitate cu procedura prevăzută în acordurile sau protocoalele privind relațiile în domeniul pescuitului cu Norvegia (9), Insulele Feroe (10), Groenlanda (11) și Islanda (12), Uniunea a avut consultări privind drepturile de pescuit cu partenerii respectivi. Consultările cu Insulele Feroe nu s-au finalizat încă și se așteaptă încheierea acordurilor pentru 2012 cu acest partener la începutul anului 2012. În mod similiar, vor continua în 2012 consultările cu Islanda. În vederea evitării întreruperii activităților de pescuit ale Uniunii, oferindu-se în același timp flexibilitatea necesară pentru încheierea acordurilor menționate în 2012, este oportun ca Uniunea să stabilească în mod provizoriu posibilitățile de pescuit pentru stocurile care fac obiectul acordurilor cu Islanda și/sau cu Insulele Feroe.
(17)
În conformitate cu consultările dintre statele de coastă privind gestionarea stocurilor de macrou, putasu, hering atlanto-scandinav și eglefin din Marea Nordului, Uniunea poate autoriza pescuitul de către navele din UE cu până la 10 % peste cota disponibilă pentru Uniune, cu condiția ca orice cantități pescuite peste cota disponibilă pentru Uniune să fie scăzute din cota pentru 2013. În mod similar, Uniunea poate utiliza în 2013 orice cantități neutilizate de până la 10 % din cota disponibilă pentru Uniune în 2012. Este oportun să se permită o asemenea flexibilitate în gestionarea posibilităților de pescuit respective pentru statele membre vizate, permițând în special statelor membre vizate să opteze pentru utilizarea unei cote de flexibilitate.
(18)
Activitățile Uniunii de pescuit de cod de Atlantic în apele UE și în apele internaționale din zonele ICES I și IIB au antrenat în mod tradițional capturi accidentale de eglefin. Prin urmare, este necesar să se stabilească limite pentru capturile accidentale de eglefin pentru activitățile respective de pescuit care sunt conforme cu nivelurile istorice.
(19)
Uniunea este parte contractantă în cadrul mai multor organizații de pescuit și participă în cadrul altor organizații în calitate de parte cooperantă necontractantă. În plus, în temeiul Actului de aderare din 2003, acordurile din domeniul pescuitului încheiate anterior de Republica Polonă, cum ar fi Convenția privind conservarea și gestionarea resurselor de cod negru în Marea Bering centrală, sunt gestionate de Uniune de la data aderării Poloniei. Organizațiile de pescuit au recomandat introducerea pentru 2012 a unei serii de măsuri, printre care posibilități de pescuit pentru navele din UE; Aceste posibilități de pescuit ar trebui implementate în dreptul Uniunii.
(20)
La cea de a 33-a reuniune anuală a sa, care a avut loc în 2011, Organizația de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (NAFO) a adoptat o serie de posibilități de pescuit pentru 2012 privind anumite stocuri din subzonele 1-4 ale zonei Convenției NAFO. Aceste posibilități de pescuit, care constau în anumite TAC-uri și, în cazul crevetei din diviziunea de pescuit 3M, într-o schemă de alocare a efortului, ar trebui implementate în dreptul Uniunii.
(21)
La cea de a 82-a reuniune anuală a sa, care a avut loc în 2011, Comisia interamericană pentru tonul tropical (CITT) a adoptat măsuri de conservare pentru tonul cu aripioare galbene, tonul obez și tonul dungat. CITT a adoptat, de asemenea, o rezoluție privind conservarea rechinilor cu înotătoare albe. Măsurile respective ar trebui să fie implementate în dreptul Uniunii.
(22)
Cu ocazia reuniunii sale anuale din 2011, Comisia internațională pentru conservarea tonului de Atlantic (ICCAT) a adoptat tabelele de conformitate care stabilesc cotele ajustate și care indică subutilizarea și suprautilizarea posibilităților de pescuit ale părților contractante ICCAT. În acest context, ICCAT a recunoscut că, în cursul anului 2010, Uniunea și-a subutilizat cota pentru peștele-spadă (nord și sud), tonul obez și tonul alb (nord). Pentru a respecta adaptările aduse cotelor Uniunii stabilite de ICCAT, este necesar să se distribuie posibilitățile de pescuit ce decurg din această subutilizare în baza contribuției respective a fiecărui stat membru la subutilizare fără nicio modificare a metodei de distribuție stabilite de prezentul regulament pentru alocarea anuală a TAC-urilor. În plus, în urma aceleiași reuniuni anuale, a fost modificat planul de reconstituire pentru marlin alb și marlin albastru, cota Uniunii pentru marlin albastru a scăzut, cota Uniunii pentru marlin alb a cunoscut o ușoară creștere, și a fost adoptată o recomandare ICCAT privind conservarea rechinului catifelat. Măsurile respective ar trebui să fie implementate în dreptul Uniunii.
(23)
La reuniunea sa anuală din 2011, Comisia tonului din Oceanul Indian (IOTC) nu și-a modificat măsurile referitoare la posibilitățile de pescuit implementate în prezent în dreptul Uniunii. Măsurile aplicabile în prezent adoptate de IOTC ar trebui să fie implementate în dreptul Uniunii.
(24)
În cursul celei de-a treia reuniuni internaționale, desfășurate în mai 2007, pentru crearea unei organizații regionale de gestionare a pescuitului (RFMO) în zona de mare liberă din Pacificul de Sud (SPRFMO), participanții au adoptat măsuri interimare, inclusiv referitor la posibilitățile de pescuit, destinate reglementării activităților de pescuit la speciile pelagice, precum și a pescuitului de fund în regiunea respectivă până în momentul constituirii respectivei RFMO. Aceste măsuri interimare au fost revizuite în cadrul celei de-a doua conferințe pregătitoare pentru Comisia SPRFMO, organizată în ianuarie 2011, și vor fi revizuite din nou cu ocazia celei de-a 3-a conferințe pregătitoare pentru Comisia SPRFMO, care va avea loc între 30 ianuarie și 3 februarie 2012. Măsurile interimare respective au caracter voluntar și nu sunt obligatorii din punctul de vedere al dreptului internațional. Cu toate acestea, în conformitate cu obligațiile de cooperare și conservare consacrate în dreptul internațional al mării, este oportun să se implementeze aceste măsuri în dreptul Uniunii prin stabilirea unei cote globale pentru Uniune și a unei alocări între statele membre în cauză.
(25)
La reuniunea sa anuală din 2011, Organizația de pescuit în Atlanticul de Sud-Est (SEAFO) nu a modificat capturile totale permise pentru bacalao, pion portocaliu, beryx și crab marin roșu convenite pentru 2011 și 2012 în cadrul reuniunii sale anuale din 2010. Măsurile aplicabile în prezent adoptate de SEAFO ar trebui să fie implementate în dreptul Uniunii.
(26)
Din perspectiva celor mai recente avize științifice ale ICES și în conformitate cu angajamentele internaționale luate în contextul Convenției privind pescuitul în Atlanticul de Nord-Est (NEAFC), este necesară limitarea efortului de pescuit pentru anumite specii de adâncime.
(27)
Cea de a opta reuniune anuală a Comisiei privind pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central (WCPFC) din 2011 a fost amânată pentru 2012. Totuși, este oportun ca măsurile de conservare și de gestionare aplicabile în prezent să rămână în vigoare până la desfășurarea reuniunii anuale menționate.
(28)
În cadrul reuniunii sale anuale din 2011, părțile la Convenția privind conservarea și gestionarea resurselor de cod negru în Marea Bering centrală nu au modificat măsurile acesteia privind oportunitățile de pescuit. Măsurile aplicabile în prezent ar trebui să fie implementate în dreptul Uniunii.
(29)
Anumite măsuri internaționale care creează sau restricționează posibilitățile de pescuit pentru Uniune sunt adoptate de RFMO-urile relevante la sfârșitul anului și devin aplicabile înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament. Prin urmare, este necesar ca dispozițiile care implementează aceste măsuri în dreptul Uniunii să se aplice retroactiv. În special, deoarece sezonul de pescuit al zona Convenției CCAMLR (Comisia pentru conservarea faunei și florei marine din Antarctica) se derulează de la data de 1 decembrie la data de 30 noiembrie și, prin urmare, anumite posibilități sau interdicții de pescuit în zona Convenției CCAMLR sunt stabilite pentru o perioadă de timp care începe la 1 decembrie 2011, este necesar ca dispozițiile corespunzătoare din prezentul regulament să se aplice de la acea dată. Această aplicare retroactivă nu va aduce atingere principiului așteptărilor legitime, deoarece membrilor CCAMLR le este interzis să pescuiască fără autorizație în zona care face obiectul convenției CCAMLR.
(30)
La 16 decembrie 2011, Uniunea a făcut o declarație referitoare la Republica Bolivariană a Venezuelei (Venezuela) privind acordarea de posibilități de pescuit în apele UE navelor de pescuit care arborează pavilionul Venezuelei în zona economică exclusivă (ZEE) a coastei Guyanei Franceze. Este necesară stabilirea posibilităților de pescuit pentru speciile de lutianide disponibile pentru Venezuela în apele UE.
(31)
Utilizarea posibilităților de pescuit disponibile pentru navele din UE, stabilite în prezentul regulament, se face în condițiile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (13), în special la articolele 33 și 34, referitoare la înregistrarea capturilor și a efortului de pescuit și la transmiterea datelor privind epuizarea posibilităților de pescuit. Prin urmare, este necesar să se precizeze codurile care trebuie utilizate de statele membre atunci când transmit Comisiei date cu privire la debarcarea stocurilor care fac obiectul prezentului regulament.
(32)
Pentru a evita întreruperea activităților de pescuit și a asigura subzistența pescarilor din Uniune, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2012, cu excepția dispozițiilor referitoare la limitele efortului de pescuit, care ar trebui să se aplice de la 1 februarie 2012, și a dispozițiilor specifice anumitor regiuni, care ar trebui să aibă o dată de aplicare specifică, astfel cum se arată în considerentul 29. Din motive de urgență, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare imediat după publicarea sa.
(33)
Posibilitățile de pescuit ar trebui utilizate în deplină conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
TITLUL I
DOMENIU DE APLICARE ȘI DEFINIȚII
Articolul 1
Obiect
(1) Prezentul regulament stabilește posibilitățile de pescuit disponibile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește care fac obiectul unor negocieri sau acorduri internaționale.
(2) Posibilitățile de pescuit menționate la alineatul (1) includ:
(a)
limite de captură pentru anul 2012;
(b)
limite ale efortului de pescuit pentru perioada 1 februarie 2012-31 ianuarie 2013;
(c)
posibilitățile de pescuit pentru perioada 1 decembrie 2011-30 noiembrie 2012 pentru anumite stocuri din zona Convenției CCAMLR; și
(d)
posibilitățile de pescuit pentru perioadele stabilite la articolul 27 pentru anumite stocuri din zona Convenției CITT.
(3) Prezentul regulament stabilește, de asemenea, posibilitățile de pescuit provizorii pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește care fac obiectul consultărilor privind pescuitul cu țările terțe. Posibilitățile de pescuit definitive se stabilesc la încheierea acestor consultări în conformitate cu tratatul.
(4) Anumite posibilități de pescuit identificate în anexa I nu sunt alocate și nu pot fi utilizate de statele membre până la stabilirea definitivă a posibilităților de pescuit în conformitate cu alineatul (3).
Articolul 2
Domeniul de aplicare
Prezentul regulament se aplică:
(a)
navelor din UE; și
(b)
navelor țărilor terțe în apele UE.
Articolul 3
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:
(a)
„navă din UE” înseamnă o navă de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru și este înmatriculată în Uniune;
(b)
„navă a unei țări terțe” înseamnă o navă de pescuit care arborează pavilionul unei țări terțe și este înmatriculată în respectiva țară terță;
(c)
„apele UE” înseamnă apele aflate sub suveranitatea sau sub jurisdicția statelor membre, cu excepția apelor adiacente țărilor și teritoriilor de peste mări menționate în anexa II la tratat;
(d)
„captură totală admisibilă” (TAC) înseamnă cantitatea din fiecare stoc de pește care poate fi pescuită și debarcată în fiecare an;
(e)
„cotă” înseamnă o proporție din TAC alocată Uniunii, unui stat membru sau unei țări terțe;
(f)
„ape internaționale” înseamnă apele care se găsesc în afara suveranității sau jurisdicției vreunui stat;
(g)
„dimensiunea ochiului de plasă” înseamnă dimensiunea ochiului plaselor de pescuit determinată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 517/2008 (14).
Articolul 4
Zone de pescuit
În sensul prezentului regulament se aplică următoarele definiții ale zonelor:
(a)
zonele ICES (Consiliul internațional pentru explorarea apelor maritime) sunt zonele geografice precizate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 218/2009 (15);
(b)
„Skagerrak” înseamnă zona geografică delimitată la vest de o linie trasată de la farul Hanstholm la farul Lindesnes și la sud de o linie trasată de la farul Skagen la farul Tistlarna și de la acest punct la cel mai apropiat punct de pe coasta suedeză;
(c)
„Kattegat” înseamnă zona geografică delimitată la nord de o linie trasată de la farul Skagen la farul Tistlarna și de la acest punct la punctul cel mai apropiat pe coasta suedeză și la sud de o linie trasată de la Hasenøre la Gnibens Spids, de la Korshage la Spodsbjerg și de la Gilbjerg Hoved la Kullen;
(d)
zonele CECAF (Comitetul pentru pescuit în zona central-estică a Atlanticului) sunt zonele geografice precizate în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 216/2009 (16);
(e)
zonele NAFO (Organizația de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest) sunt zonele geografice precizate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 217/2009 (17);
(f)
„zona Convenției SEAFO (Organizația de pescuit în Atlanticul de Sud-Est)” este zona geografică definită în Convenția privind conservarea și gestionarea resurselor piscicole din sud-estul Oceanului Atlantic (18);
(g)
„zona Convenției ICCAT (Comisia internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic)” este zona geografică definită în Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic (19);
(h)
„zona Convenției CCAMLR (Convenția privind conservarea faunei și florei marine din Antarctica)” este zona geografică definită la articolul 2 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 601/2004 (20);
(i)
„zona Convenției CITT (Comisia interamericană pentru tonul tropical)” este zona geografică definită în Convenția pentru întărirea Comisiei interamericane pentru tonul tropical instituite prin Convenția din 1949 între Statele Unite ale Americii și Republica Costa Rica (21);
(j)
„zona Convenției IOTC (Comisia tonului din Oceanul Indian)” este zona geografică definită în Acordul de instituire a Comisiei tonului din Oceanul Indian (22);
(k)
„zona Convenției SPRFMO (Organizația regională pentru gestionarea pescuitului în sudul Pacificului)” este zona geografică de mare liberă situată la sud de 10° N, la nord de zona Convenției CCAMLR, la est de zona Convenției SIOFA, definită în Acordul privind pescuitul în sudul Oceanului Indian (23), și la vest de zonele de pescuit aflate sub jurisdicția statelor din America de Sud;
(l)
„zona Convenției WCPFC (Convenția privind pescuitul în Pacificul Central și de Vest)” este zona geografică definită în Convenția privind conservarea și gestionarea rezervelor de pești mari migratori din Oceanul Pacific de Vest și Central (24);
(m)
„zona de mare liberă din Marea Bering” înseamnă zona geografică de mare liberă din Marea Bering dincolo de 200 de mile marine de la liniile de bază de la care este măsurată lățimea mării teritoriale a statelor de coastă la Marea Bering.
TITLUL II
POSIBILITĂȚI DE PESCUIT PENTRU NAVELE DIN UE
CAPITOLUL I
Dispoziții generale
Articolul 5
TAC-uri și alocări
(1) TAC-urile pentru navele din UE în apele UE sau în anumite ape din afara UE, precum și alocarea acestor TAC-uri între statele membre și, după caz, condițiile legate funcțional de acestea sunt stabilite în anexa I.
(2) Navele din UE sunt autorizate să efectueze capturi, în cadrul TAC-urilor stabilite în anexa I, în apele care intră, în ceea ce privește pescuitul, sub jurisdicția Insulelor Feroe, a Groenlandei, a Islandei și a Norvegiei, precum și în zona de pescuit din jurul insulei Jan Mayen, sub rezerva condițiilor stabilite la articolul 14 și în anexa III la prezentul regulament și în Regulamentul (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului (25) și în dispozițiile de punere în aplicare a acestuia.
(3) Comisia revizuiește cotele pentru capelin disponibile pentru Uniune în apele Groenlandei din subzonele ICES V și XIV pe baza TAC și a alocării stabilite de Groenlanda pentru Uniune în conformitate cu Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Guvernul Danemarcei și Guvernul local al Groenlandei, pe de altă parte, și cu protocolul la acesta.
(4) Din perspectiva informațiilor științifice culese în prima jumătate a anului 2012, TAC-urile stabilite în anexa I pentru următoarele stocuri pot fi revizuite de Comisie prin acte de punere în aplicare adoptate în conformitate cu procedura menționată la articolul 38 alineatul (2):
(a)
stocul de țipar și capturile accidentale asociate din apele UE din diviziunile ICES IIa și IIIa și subzona ICES IV în conformitate cu anexa IIB la prezentul regulament;
(b)
stocul de merluciu norvegian și capturile accidentale asociate din subzona ICES IIIa și din apele UE din diviziunea ICES IIa și subzona ICES IV; și
(c)
stocul de șprot și capturile accidentale asociate din apele UE din diviziunea ICES IIa și subzona ICES IV.
(5) Din motive imperative de urgență, justificate în mod corespunzător, legate de obligația Uniunii de a își respecta angajamentele internaționale, Comisia revizuiește TAC-urile stabilite în anexa I pentru stocurile menționate la alineatul (4) de la prezentul articol prin acte de punere în aplicare cu implementare imediată, în conformitate cu procedura menționată la articolul 38 alineatul (3). Aceste acte rămân în vigoare pe perioada aplicării prezentului regulament, și, în orice caz, nu mai târziu de 31 decembrie 2012.
Articolul 6
Alocări suplimentare pentru navele care participă la testele privind pescuitul documentat pe deplin
(1) Pentru anumite stocuri, un stat membru poate acorda o alocare suplimentară navelor care arborează pavilionul său care participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin. Aceste stocuri sunt identificate în anexa I. Alocarea suplimentară nu pot depăși o limită totală stabilită în anexa I ca procent din cota alocată statului membru respectiv.
(2) Alocările suplimentare menționate la alineatul (1) pot fi acordate doar în următoarele condiții:
(a)
navele utilizează camere de televiziune cu circuit închis (CCTV) legate la un sistem de senzori, care să înregistreze toate activitățile de pescuit și prelucrare de la bordul navelor;
(b)
nivelul alocării suplimentare acordate unei nave individuale care participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin nu depășește 75 % din estimarea capturilor aruncate în mare pentru tipul de navă căruia îi aparține și, în orice caz, nu trebuie să reprezinte o creștere cu mai mult de 30 % a alocării de bază a navei; și
(c)
toate capturile realizate de nava respectivă din stocul relevant care face obiectul alocării suplimentare se scad din alocarea totală a navei.
În pofida literei (b), un stat membru poate acorda în mod excepțional navei care arborează pavilionul său peste 75 % din estimarea capturilor aruncate în mare pentru tipul de navă căruia îi aparține nava respectivă, cu condiția ca:
(i)
estimarea capturilor aruncate în mare pentru tipul de navă să fie sub 10 %;
(ii)
să se poată demonstra că includerea respectivului tip de navă este importantă pentru evaluarea potențialului sistemului CCTV în scop de control; și
(iii)
nu este depășită o limită globală de 75 % din estimarea capturilor aruncate în mare pentru ansamblul navelor care participă la studii.
(3) În cazul în care un stat membru constată că o navă care participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin nu respectă condițiile prevăzute la alineatul (2), statul membru în cauză retrage imediat alocarea suplimentară acordată navei respective și o exclude de la participarea la aceste studii pentru restul anului 2012.
(4) Înainte de a acorda alocările suplimentare menționate la alineatul (1), un stat membru transmite Comisiei următoarele informații:
(a)
lista navelor care arborează pavilionul său care participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin;
(b)
specificațiile echipamentului electronic de monitorizare la distanță instalat la bordul navelor respective;
(c)
capacitatea, tipul și specificațiile echipamentelor utilizate de navele respective;
(d)
estimaarea capturilor aruncate în mare pentru fiecare tip de navă care participă la studii; și
(e)
cantitatea capturilor din stocul care face obiectul TAC relevante realizate în 2011 de navele care participă la studii.
(5) Comisia poate solicita ca evaluarea estimării capturilor aruncate în mare pentru tipul de navă menționat la alineatul (2) litera (b) să fie înaintată spre analiză unui organism științific consultativ. În absența unei evaluări care să confirme aceste estimări, statul membru în cauză informează Comisia, în scris, în legătură cu măsurile luate pentru a se asigura că navele relevante respectă estimarea capturilor aruncate în mare prevăzute la alineatul (2) litera (b).
Articolul 7
Flexibilitate în gestionarea anumitor stocuri
(1) Pentru anumite stocuri identificate în anexa I, un stat membru poate opta pentru creșterea cu 10 % a cotei inițiale stabilite în anexa I. Statul membru în cauză notifică decizia în acest sens Comisiei. În urma notificării, cota crescută este considerată cota alocată statului membru în cauză.
(2) Orice cantități pescuite în 2012 în cadrul unei astfel de cote crescute care depășesc cota inițială, sunt deduse în scopul calculării cotei statului membru în cauză pentru stocul relevant pentru 2013.
(3) Orice cantități care nu au fost pescuite în cadrul cotei inițiale care reprezintă până la 10 % din cotă sunt adăugate în scopul calculării cotei statului membru vizat pentru stocul relevant pentru 2013.
Articolul 8
Condiții pentru debarcarea capturilor și a capturilor accidentale
Peștii din stocurile pentru care sunt fixate TAC-uri sunt reținuți la bord sau debarcați numai în cazul în care:
(a)
capturile au fost efectuate de nave care arborează pavilionul unui stat membru care are o cotă, iar această cotă nu este epuizată; sau
(b)
capturile constau într-o fracțiune a unei cote a UE care nu a fost alocată în cote statelor membre, iar această cotă a UE nu a fost epuizată.
Articolul 9
Limite ale efortului de pescuit
Măsurile privind efortul de pescuit prevăzute în anexa IIA se aplică de la 1 februarie 2012 până la 31 ianuarie 2013 pentru gestionarea anumitor stocuri de cod de Atlantic, cambulă de Baltica și limbă-de-mare în:
(a)
Skagerrak;
(b)
partea diviziunii ICES IIIa care nu este cuprinsă în Skagerrak și Kattegat;
(c)
subzona ICES IV;
(d)
apele UE din diviziunea ICES IIa; și
(e)
diviziunea ICES VIId.
Articolul 10
Limite de captură și de efort pentru pescuitul la mare adâncime
(1) Articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2347/2002 (26) care stabilește obligația de a deține un permis de pescuit de adâncime se aplică și în cazul halibutului negru. Operațiunile de capturare, reținere la bord, transbordare și debarcare a halibutului negru se desfășoară în condițiile prevăzute la articolul respectiv.
(2) Statele membre se asigură că nivelurile efortului de pescuit pentru 2012, măsurate în kilowați-zile de absență din port, ale navelor care dețin permise de pescuit de adâncime menționate la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2347/2002 nu depășesc 65 % din efortul de pescuit anual mediu realizat de navele statului membru în cauză în 2003 cu ocazia campaniilor de pescuit pentru care navele dețineau permise de pescuit de adâncime sau în cursul cărora au fost capturate speciile de adâncime enumerate în anexele I și II la regulamentul respectiv. Prezentul alineat se aplică numai campaniilor de pescuit în care au fost capturate peste 100 kg de specii de adâncime, altele decât argentina mare.
Articolul 11
Dispoziții speciale privind alocarea posibilităților de pescuit
(1) Alocarea posibilităților de pescuit între statele membre conform prezentului regulament nu aduce atingere:
(a)
schimburilor efectuate în temeiul articolului 20 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002;
(b)
realocărilor efectuate în temeiul articolului 37 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 sau în temeiul articolului 10 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1006/2008;
(c)
debarcărilor suplimentare autorizate în temeiul articolului 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96;
(d)
cantităților reținute în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96;
(e)
deducerilor efectuate în temeiul articolelor 37, 105, 106 și 107 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.
(2) Cu excepția cazurilor în care există dispoziții contrare în anexa I la prezentul regulament, articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 se aplică stocurilor care fac obiectul unor TAC-uri de precauție, iar articolul 3 alineatele (2) și (3) și articolul 4 din regulamentul respectiv se aplică stocurilor care fac obiectul unor TAC-uri analitice.
Articolul 12
Perioadele de interdicție a pescuitului
(1) Se interzice pescuitul sau reținerea la bord a oricăreia dintre următoarele specii din Porcupine Bank în perioada 1 mai-31 iulie 2012: brosme, mihalț-de-mare albastru și mihalț-de-mare.
(2) În sensul prezentului articol, Porcupine Bank cuprinde zona geografică delimitată de loxodromele care unesc secvențial următoarele poziții:
Punct
Latitudine
Longitudine
1
52° 27′ N
12° 19′ V
2
52° 40′ N
12° 30′ V
3
52° 47′ N
12° 39,600′ V
4
52° 47′ N
12° 56′ V
5
52° 13,5′ N
13° 53,830′ V
6
51° 22′ N
14° 24′ V
7
51° 22′ N
14° 03′ V
8
52° 10′ N
13° 25′ V
9
52° 32′ N
13° 07,500′ V
10
52° 43′ N
12° 55′ V
11
52° 43′ N
12° 43′ V
12
52° 38,800′ N
12° 37′ V
13
52° 27′ N
12° 23′ V
14
52° 27′ N
12° 19′ V
(3) Prin derogare de la alineatul (1), tranzitul prin zona Porcupine Bank transportând la bord speciile menționate la alineatul respectiv este permis în conformitate cu articolul 50 alineatele (3), (4) și (5) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.
Articolul 13
Interdicții
(1) Se interzice navelor din UE să pescuiască, să rețină la bord, să transbordeze sau să debarce următoarele specii:
(a)
rechinul pelerin (Cetorhinus maximus) și rechinul alb (Carcharodon carcharias) în apele Uniunii și în ape din afara Uniunii;
(b)
rechinul scrumbiilor (Lamna nasus), în toate apele, cu excepția cazului în care se prevede altfel în anexa I partea B la Regulamentul (UE) nr. 43/2012 (27);
(c)
rechinul călugăr (Squatina squatina) în apele UE;
(d)
vulpea neagră (Dipturus batis) în apele UE din diviziunea ICES IIa și din subzonele ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX și X;
(e)
pisica de mare marmorată (Raja undulata) și vulpea-de-mare albă (Rostroraja alba) în apele UE din subzonele ICES VI, VII, VIII, IX și X; și
(f)
Rhinobatidae în apele UE din subzonele ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X și XII.
(2) Atunci când sunt capturate accidental, speciile menționate la alineatul (1) trebuie să nu fie vătămate. Acestea sunt lăsate în libertate imediat.
Articolul 14
Transmiterea datelor
Atunci când, în conformitate cu articolele 33 și 34 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, statele membre transmit Comisiei date privind debarcarea cantităților de stocuri capturate, acestea utilizează codurile stocurilor prevăzute în anexa I la prezentul regulament.
CAPITOLUL II
Autorizarea pescuitului în apele țărilor terțe
Articolul 15
Autorizații de pescuit
(1) Numărul maxim de autorizații de pescuit pentru navele UE care pescuiesc în apele unei țări terțe este stabilit în anexa III.
(2) În cazul în care un stat membru transferă o cotă altui stat membru („schimb de cote”) în zonele de pescuit stabilite în anexa III, în baza articolului 20 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, transferul include un transfer corespunzător de autorizații de pescuit și este notificat Comisiei. Totuși, numărul total de autorizații de pescuit pentru fiecare zonă de pescuit, astfel cum este stabilit în anexa III, nu trebuie depășit.
CAPITOLUL III
Posibilitățile de pescuit în apele organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului
Secțiunea 1
Zona Convenției ICCAT
Articolul 16
Limitări ale capacității de pescuit, de creștere și de îngrășare a tonului roșu
(1) Numărul navelor cu platformă și paragate și al navelor cu undițe tractate din UE autorizate să pescuiască activ în Oceanul Atlantic de Est ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm este limitat conform anexei IV punctul 1.
(2) Numărul navelor din UE de pescuit artizanal de coastă autorizate să pescuiască activ în Marea Mediterană ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm este limitat conform anexei IV punctul 2.
(3) Numărul navelor de pescuit din UE autorizate să pescuiască activ în Marea Adriatică, în scopul creșterii, ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm este limitat conform anexei IV punctul 3.
(4) Numărul și capacitatea totală, ca tonaj brut, a navelor de pescuit autorizate să pescuiască, să rețină la bord, să transbordeze, să transporte sau să debarce ton roșu în Atlanticul de Est și în Marea Mediterană este limitat conform anexei IV punctul 4.
(5) Numărul de capcane utilizate pentru pescuitul de ton roșu în Atlanticul de Est și în Marea Mediterană este limitat conform anexei IV punctul 5.
(6) Capacitatea de creștere și de îngrășare a tonului roșu și volumul maxim al intrărilor de ton roșu sălbatic capturat și alocat fermelor piscicole din Atlanticul de Est și din Marea Mediterană sunt limitate conform anexei IV punctul 6.
Articolul 17
Condiții suplimentare pentru cota de ton roșu alocată în anexa ID
Pe lângă perioada de interdicție prevăzută la articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 302/2009, pescuitul de ton roșu cu plase-pungă este interzis în Atlanticul de Est și în Marea Mediterană în perioada 15 aprilie-15 mai 2012.
Articolul 18
Pescuitul sportiv și de divertisment
Statele membre alocă o cotă specifică pescuitului sportiv și de divertisment al tonului roșu din cotele care le-au fost alocate conform anexei ID.
Articolul 19
Rechini
(1) Se interzice reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin-vulpe (Alopias superciliosus) în oricare pescărie.
(2) Pescuitul direcționat al speciilor de rechini-vulpe din genul Alopias este interzis.
(3) Se interzice reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechini-ciocan din familia Sphyrnidae (cu excepția Sphyrna tiburo) în legătură cu pescării din zona Convenției ICCAT.
(4) Se interzice reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechini cu înotătoare albe (Carcharhinus longimanus) din orice pescărie.
(5) Se interzice reținerea la bord a rechinilor catifelați (Carcharhinus falciformis) capturați în orice pescărie.
Secțiunea 2
Zona Convenției CCAMLR
Articolul 20
Interdicții și limite de captură
(1) Pescuitul direcționat al speciilor enumerate în anexa V partea A este interzis în zonele și în perioadele prevăzute în respectiva anexă.
(2) Pentru pescuitul experimental, TAC-urile și limitele capturilor accidentale stabilite în anexa V partea B se aplică în subzonele stabilite în această anexă.
Articolul 21
Pescuitul experimental
(1) În 2012, numai statele membre care sunt membre ale Comisiei CCAMLR pot participa la pescuitul experimental cu paragate de Dissostichus spp. în subzonele FAO 88.1 și 88.2, precum și în diviziunile 58.4.1, 58.4.2 și 58.4.3a, în afara zonelor de jurisdicție națională. Dacă unul dintre aceste state membre intenționează să participe la un astfel de pescuit, acesta informează Secretariatul CCAMLR în conformitate cu articolele 7 și 7a din Regulamentul (CE) nr. 601/2004 și în orice caz până la 1 iunie 2012 cel târziu.
(2) În ceea ce privește subzonele FAO 88.1 și 88.2 și diviziunile 58.4.1, 58.4.2 și 58.4.3a, TAC-urile și limitele capturilor accidentale pe subzonă și pe diviziune, precum și distribuția acestora între unitățile de cercetare la scară mică (SSRU) din fiecare dintre acestea, sunt stabilite în anexa V partea B. Pescuitul în orice SSRU trebuie să înceteze atunci când captura raportată atinge TAC-ul specificat, iar SSRU respectivă este închisă pentru pescuit pentru restul sezonului.
(3) Pescuitul trebuie să aibă loc într-o zonă geografică și batimetrică cât se poate de întinsă, pentru a obține informațiile necesare în vederea determinării potențialului de pescuit și pentru a evita concentrarea excesivă a capturilor și a efortului de pescuit. Cu toate acestea, pescuitul în subzonele FAO 88.1 și 88.2, precum și în diviziunile 58.4.1, 58.4.2 și 58.4.3a este interzis la adâncimi mai mici de 550 m.
Articolul 22
Pescuitul de krill antarctic în cursul sezonului de pescuit 2012/2013
(1) Numai statele membre care sunt membre ale Comisiei CCAMLR pot pescui krill antarctic (Euphausia superba) în zona Convenției CCAMLR în sezonul de pescuit 2012-2013. Dacă unul dintre aceste state membre intenționează să pescuiască krill antarctic în zona Convenției CCAMLR, acesta notifică Secretariatului CCAMLR, în conformitate cu articolul 5a din Regulamentul (CE) nr. 601/2004, și Comisiei, și în orice caz până la 1 iunie 2012 cel târziu:
(a)
intenția sa de a pescui krill antarctic, utilizând în acest scop modelul prevăzut în anexa V partea C;
(b)
formatul configurației plasei, utilizând modelul prevăzut în anexa V partea D.
(2) Notificarea menționată la alineatul (1) din prezentul articol trebuie să includă informațiile prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 601/2004 pentru fiecare navă care urmează să fie autorizată de statul membru să participe la pescuitul de krill antarctic.
(3) Un stat membru care intenționează să pescuiască krill antactic în zona Convenției CCAMLR notifică intenția sa în acest sens în ceea ce privește navele autorizate care arborează pavilionul său în momentul notificării sau care arborează pavilionul altui membru CCAMLR care se așteaptă ca, la momentul desfășurării pescuitului, să arboreze pavilionul respectivului stat membru.
(4) Statele membre pot autoriza participarea la pescuitul de krill antarctic a altor nave decât cele notificate Secretariatului CCAMLR în conformitate cu alineatele (1), (2) și (3) din prezentul articol, dacă o navă autorizată nu poate participa la pescuit din motive operaționale întemeiate sau în caz de forță majoră. În această situație, statele membre în cauză informează de îndată Secretariatul CCAMLR și Comisia, furnizând:
(a)
toate detaliile legate de nava/navele înlocuitoare, inclusiv informațiile prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 601/2004;
(b)
o relatare completă a motivelor care justifică înlocuirea și orice dovadă sau referințe justificative pertinente.
(5) Statele membre nu autorizează să participe la pescuitul de krill antarctic o navă care se află pe oricare dintre listele CCAMLR de nave ilegale, nedeclarate și nereglementate (IUU).
Secțiunea 3
Zona Convenției IOTC
Articolul 23
Limitarea capacității de pescuit a navelor care pescuiesc în zona Convenției IOTC
(1) Numărul maxim de nave din UE care pescuiesc specii de ton tropical în zona Convenției IOTC și capacitatea corespondentă, exprimată ca tonaj brut, sunt stabilite în anexa VI punctul 1.
(2) Numărul maxim de nave din UE care pescuiesc pește-spadă (Xiphias gladius) și ton alb (Thunnus alalunga) în zona Convenției IOTC și capacitatea corespondentă, exprimată ca tonaj brut, sunt stabilite în anexa VI punctul 2.
(3) Statele membre pot reafecta navele autorizate să desfășoare una din cele două activități de pescuit menționate la alineatele (1) și (2) celeilalte activități de pescuit, cu condiția să poată demonstra Comisiei că schimbarea nu duce la o creștere a efortului de pescuit în ceea ce privește stocurile de pește în cauză.
(4) Statele membre se asigură că, în cazul unei propuneri de transfer de capacitate către flota lor, navele care urmează să fie transferate sunt incluse în registrul IOTC al navelor sau în registrul navelor al altor organizații regionale pentru pescuitul de ton. Mai mult, nicio navă care figurează pe lista navelor ce desfășoară activități de pescuit IUU (nave IUU) a oricărei RFMO nu poate fi transferată.
(5) Pentru a ține seama de implementarea planurilor de dezvoltare transmise către IOTC, statele membre își pot majora capacitatea de pescuit peste plafoanele menționate la alineatele (1) și (2) numai în limitele stabilite în planurile respective.
Articolul 24
Rechini
(1) Se interzice reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi din orice specie din familia Alopiidae în oricare pescărie.
(2) Atunci când sunt capturate accidental, speciile menționate la alineatul (1) trebuie să nu fie vătămate. Acestea sunt lăsate în libertate imediat.
Secțiunea 4
Zona Convenției SPRFMO
Articolul 25
Pescuit pelagic - limită de capacitate
Statele membre care au desfășurat în mod activ activități de pescuit pelagic în zona Convenției SPRFMO în 2007, 2008 sau 2009 limitează nivelul total al tonajului brut al navelor aflate sub pavilionul lor care pescuiesc stocuri pelagice în 2012 la niveluri al căror total este de 78 610 tone brute în zona respectivă, astfel încât să se asigure exploatarea durabilă a resurselor de pești pelagici din Pacificul de Sud.
Articolul 26
Pescuit pelagic - TAC-uri
(1) Numai statele membre care au desfășurat în mod activ activități de pescuit pelagic în zona Convenției SPRFMO în 2007, 2008 sau 2009, în conformitate cu articolul 25, pot pescui stocuri pelagice în această zonă în conformitate cu TAC-urile stabilite în anexa IJ.
(2) Statele membre comunică lunar Comisiei denumirile și caracteristicile, inclusiv tonajul brut, ale navelor care arborează pavilionul acestora, implicate în activitățile de pescuit care fac obiectul prezentului articol.
(3) În scopul monitorizării pescuitului care face obiectul prezentului articol, statele membre trimit Comisiei, în vederea transmiterii către secretariatul interimar al SPRFMO, înregistrările sistemelor de monitorizare a navelor de pescuit (VMS), declarațiile lunare de captură și, dacă sunt disponibile, datele privind escalele în port, până cel târziu în a 15-a zi a lunii următoare.
Articolul 27
Pescuit de fund
Statele membre care au un istoric în ceea ce privește efortul sau capturile aferente activităților de pescuit de fund în zona Convenției SPRFMO în perioada 1 ianuarie 2002-31 decembrie 2006 își limitează capturile sau efortul:
(a)
la nivelul mediu al parametrilor de captură sau de efort în acea perioadă; și
(b)
numai la acele părți din zona Convenției SPRFMO în care au avut loc activități de pescuit de fund în orice sezon de pescuit anterior.
Secțiunea 5
Zona Convenției CITT
Articolul 28
Pescuitul cu plasa-pungă
(1) Pescuitul de ton cu aripioare galbene (Thunnus albacares), de ton obez (Thunnus obesus) și de ton dungat (Katsuwonus pelamis) de către navele de pescuit cu plase-pungă este interzis:
(a)
în perioada 29 iulie-28 septembrie 2012 sau în perioada 18 noiembrie 2012-18 ianuarie 2013 în zona definită de următoarele limite:
-
coastele pacifice ale Americilor;
-
longitudine 150° V;
-
latitudine 40° N;
-
latitudine 40° S;
(b)
în perioada 29 septembrie-29 octombrie 2012 în zona definită de următoarele limite:
-
longitudine 96° V;
-
longitudine 110° V;
-
latitudine 4° N;
-
latitudine 3° S.
(2) Statele membre în cauză informează Comisia cu privire la perioada de interdicție aleasă dintre cele menționate la alineatul (1) înainte de 1 aprilie 2012. Toate navele de pescuit cu plasă-pungă ale statelor membre în cauză trebuie să înceteze pescuitul cu plase-pungă în zonele definite la alineatul (1) în perioada aleasă.
(3) Navele de pescuit cu plasă-pungă care pescuiesc ton în zona Convenției CITT păstrează la bord și apoi debarcă sau transbordează toate cantitățile de ton cu aripioare galbene, de ton obez și de ton dungat capturate.
(4) Alineatul (3) nu se aplică în următoarele cazuri:
(a)
atunci când peștele este considerat impropriu pentru consum uman din alte motive decât dimensiunea; sau
(b)
în ultima parte a unei campanii de pescuit, atunci când spațiul poate fi insuficient pentru stocarea întregii cantități de ton capturate în această parte a campaniei.
(5) Se interzice pescuitul de rechin cu înotătoare albe (Carcharhinus longimanus) din zona Convenției CITT și reținerea la bord, transbordarea, stocarea, oferirea spre vânzare, vânzarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin cu înotătoare albe în respectiva zonă.
(6) Atunci când exemplare din speciile menționate la alineatul (5) sunt capturate accidental, acestea nu sunt vătămate. Trebuie să li se dea drumul imediat de către operatorii navelor care, de asemenea:
(a)
înregistrează numărul capturilor eliberate, indicând starea (moarte sau vii);
(b)
raportează informațiile menționate la litera (a) statului membru ai cărui resortisanți sunt. Statele membre transmit aceste informații Comisiei până la 31 ianuarie 2013.
Secțiunea 6
Zona Convenției SEAFO
Articolul 29
Interzicerea pescuitului la rechini de adâncime
În zona Convenției SEAFO este interzis pescuitul direcționat al următorilor rechini de adâncime:
-
batoidee (Rajidae);
-
câini-de-mare (cu spini) (Squalus acanthias);
-
Etmopterus bigelowi;
-
Etmopterus brachyurus;
-
marele rechin lanternă (Etmopterus princeps);
-
micul rechin lanternă (Etmopterus pusillus);
-
Apristurus manis;
-
Scymnodon squamulosus;
-
rechinii de adâncime din ordinul superior Selachimorpha.
Secțiunea 7
Zona Convenției WCPFC
Articolul 30
Limitări ale efortului de pescuit pentru tonul obez, tonul cu aripioare galbene, tonul dungat și tonul alb din Pacificul de Sud
Statele membre se asigură că efortul total de pescuit pentru tonul obez (Thunnus obesus), tonul cu aripioare galbene (Thunnus albacares), tonul dungat (Katsuwonus pelamis) și tonul alb din Pacificul de Sud (Thunnus alalunga) în zona Convenției WCPFC se limitează la efortul de pescuit prevăzut în acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului încheiate între Uniune și statele de coastă din regiunea respectivă.
Articolul 31
Zonă interzisă pentru pescuitul cu FAD
(1) În partea din zona Convenției WCPFC situată între 20° N și 20° S, activitățile de pescuit ale navelor cu plasă-pungă care utilizează dispozitive de atragere a peștilor (fish aggregating device - FAD) sunt interzise între 1 iulie 2012 ora 00.00 și 30 septembrie 2012 ora 24.00. În cursul acestei perioade, navele cu plasă-pungă pot desfășura operațiuni de pescuit în partea respectivă a zonei Convenției WCPFC numai dacă la bordul acestora este prezent un observator care monitorizează faptul că nava nu desfășoară, în niciun moment, următoarele activități:
(a)
lansarea sau utilizarea unui FAD sau a unui dispozitiv electronic conex;
(b)
pescuirea bancurilor de pești în asociere cu FAD-uri.
(2) Toate navele cu plasă-pungă care pescuiesc în partea zonei Convenției WCPFC menționată la alineatul (1) rețin la bord și debarcă sau transbordează toate cantitățile de ton obez, de ton cu aripioare galbene și de ton dungat capturate.
(3) Alineatul (2) nu se aplică în următoarele cazuri:
(a)
în ultima parte a unei campanii de pescuit, atunci când spațiul este insuficient pentru stocarea întregii cantități;
(b)
atunci când peștele este impropriu pentru consum uman din alte motive decât dimensiunea; sau
(c)
în cazul unei defecțiuni grave a echipamentului de congelare.
Articolul 32
Zone închise pentru pescuitul cu plasă-pungă
Pescuitul de ton obez și de ton cu aripioare galbene de către navele cu plasă-pungă este interzis în următoarele zone de mare liberă:
(a)
apele internaționale cuprinse între limitele ZEE ale următoarelor state: Indonezia, Palau, Micronezia și Papua Noua Guinee;
(b)
apele internaționale cuprinse între limitele ZEE ale următoarelor state: Micronezia, Insulele Marshall, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fiji, Insulele Solomon și Papua Noua Guinee.
Articolul 33
Limitarea numărului de nave din UE autorizate să pescuiască pește-spadă
Numărul maxim de nave din UE autorizate să pescuiască pește-spadă (Xiphias gladius) în zonele situate la sud de 20° S din zona Convenției WCPFC este indicat în anexa VII.
Secțiunea 8
Marea Bering
Articolul 34
Interdicție de pescuit în zona de mare liberă din Marea Bering
Se interzice pescuitul de cod negru (Theragra chalcogramma) în zona de mare liberă din Marea Bering.
TITLUL III
POSIBILITĂȚI DE PESCUIT ÎN APELE UE PENTRU NAVELE DIN ȚĂRILE TERȚE
Articolul 35
TAC-uri
Navele de pescuit care arborează pavilionul Norvegiei și navele de pescuit înmatriculate în Insulele Feroe sunt autorizate să efectueze capturi în apele UE, în limitele TAC-urilor stabilite în anexa I la prezentul regulament și sub rezerva condițiilor prevăzute în prezentul titlu și în capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1006/2008.
Articolul 36
Autorizații de pescuit
(1) Numărul maxim de autorizații de pescuit pentru navele țărilor terțe care pescuiesc în apele UE este stabilit în anexa VIII.
(2) Peștele din stocurile pentru care sunt fixate TAC-uri nu este reținut la bord sau debarcat decât dacă aceste capturi au fost realizate de nave de pescuit ale unei țări terțe care au o cotă, iar respectiva cotă nu este epuizată.
Articolul 37
Interdicții
(1) Se interzice pescuitul, reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea următoarelor specii de către nave ale țărilor terțe:
(a)
rechinul pelerin (Cetorhinus maximus) și rechinul alb (Carcharodon carcharias) în toate apele UE;
(b)
rechinul călugăr (Squatina squatina) în toate apele UE;
(c)
vulpea neagră (Dipturus batis) în apele UE din diviziunea ICES IIa și din subzonele ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX și X;
(d)
pisica de mare marmorată (Raja undulata) și vulpea-de-mare albă (Rostroraja alba) în apele UE din subzonele ICES VI, VII, VIII, IX și X;
(e)
rechinul scrumbiilor (Lamna nasus) în toate apele UE; și
(f)
Rhinobatidae în apele UE din subzonele ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X și XII.
(2) Atunci când sunt capturate accidental, speciile menționate la alineatul (1) trebuie să nu fie vătămate. Acestea sunt lăsate în libertate imediat.
TITLUL IV
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 38
Procedura comitetului
(1) Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură instituit prin Regulamentul (CE) nr. 2371/2002. Acesta este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
(2) Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
(3) Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011, în coroborare cu articolul 5 din acesta.
Articolul 39
Intrare în vigoare și aplicare
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Se aplică de la 1 ianuarie 2012.
Cu toate acestea, articolul 9 se aplică de la 1 februarie 2012.
Posibilitățile sau interdicțiile de pescuit în zona Convenției CCAMLR prevăzute la articolele 20, 21 și 22 și în anexele IE și V se aplică de la începutul perioadelor respective de aplicare specificate pentru acele posibilități sau interdicții de pescuit.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 17 ianuarie 2012.