РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 165/2010 НА КОМИСИЯТА
от 26 февруари 2010 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 1881/2006 за определяне на максимално допустимите количества на някои замърсители в храните по отношение на афлатоксините
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕИО) № 315/93 на Съвета от 8 февруари 1993 г. за установяване на общностни процедури относно замърсителите в храните (1), и по-специално член 2, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕО) № 1881/2006 на Комисията от 19 декември 2006 г. за определяне на максимално допустимите количества на някои замърсители в храните (2) се установяват максимално допустимите количества на афлатоксин B1 и на общото замърсяване с афлатоксини (афлатоксин B1 + G1 + B2 + G2) в редица хранителни продукти.
(2)
Необходимо е да се изменят максимално допустимите количества на афлатоксините в някои храни, за да се вземат предвид развитието на Codex Alimentarius и новата информация, която се съдържа в неотдавна обявени научни становища.
(3)
Codex Alimentarius установява равнище от 15 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини в бадеми и шам фъстък, предназначени за последваща обработка, и равнище от 10 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини в бадеми, лешници и шам фъстък за непосредствена консумация (3).
(4)
Научният комитет за замърсителите в хранителната верига (Комитет CONTAM) на Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) прие на 25 януари 2007 г. становище за потенциалното увеличаване на риска за здравето на потребителите, породено от възможното увеличаване на съществуващите максимално допустими количества за афлатоксини в бадеми, лешници и шам фъстък и в техните производни продукти (4). Комитетът CONTAM стигна до заключението, че промяната в максимално допустимите количества за общото замърсяване с афлатоксини от 4 до 8 или 10 μg/kg в бадеми, лешници и шам фъстък би имало незначително отражение върху оценките за експозицията чрез храната, за риска от рак и за изчислените граници на експозиция (ГЕ). Комитетът заключи също така, че експозицията на афлатоксини от всякакви източници следва да бъде толкова ниска, колкото е реално постижимо, тъй като афлатоксините са генотоксични и канцерогенни. Данните сочат, че общата експозиция на приемани с храната афлатоксини може да бъде намалена, като се ограничи броят на силно замърсените храни, които достигат до пазара, чрез по-ефикасно правоприлагане и намаляване на експозицията от хранителни източници, различни от бадеми, лешници и шам фъстък.
(5)
На 16 юни 2009 г. Комитетът CONTAM прие становище относно въздействието върху общественото здраве на увеличаването на максимално допустимото количество общо замърсяване с афлатоксини от 4 μg/kg на 10 μg/kg за черупчести плодове, различни от бадеми, лешници и шам фъстък (5). Комитетът стигна до заключението, че въз основа на наличната през 2007 г. информация, увеличаването на максимално допустимото количество общо замърсяване с афлатоксини от 4 μg/kg на 10 μg/kg за черупчести плодове, различни от бадеми, лешници и шам фъстък, включително за бразилски орехи, няма да има неблагоприятни последици за общественото здраве. Като се имат предвид продължаващите понастоящем дискусии в комисията Codex Alimentarius по отношение на максимално допустимите количества на афлатоксини в бразилските орехи, целесъобразно е да се изравнят максимално допустимите количества за афлатоксини в бразилските орехи с определените от Codex количества за бадеми, лешници и шам фъстък.
(6)
Codex Alimentarius установи единствено общи максимално допустими количества за замърсяване с афлатоксини. Съответното максимално допустимо количество афлатоксин B1 бе определено чрез справка в използваната от ЕОБХ за оценка на експозицията база данни за наличие на афлатоксини в храната.
(7)
В становището на ЕОБХ относно афлатоксините се отбелязва, че маслодайните семена и техните производни продукти имат значителен принос за експозицията на афлатоксини на човека. Комитетът заключи, че експозицията на афлатоксини от всякакви източници следва да бъде толкова ниска, колкото е реално постижимо. Освен това от нотификациите, предавани чрез системата за бързо предупреждение за храните и фуражите (RASFF), е постъпила информация за високи равнища на афлатоксини в маслодайни семена като слънчогледови семена, семена от пъпеш и др. Във връзка с това се предлага да се определят максимално допустими количества за афлатоксини в маслодайни семена, различни от фъстъци, подобно на съществуващите максимално допустими количества за фъстъци. Тъй като обаче афлатоксините почти напълно се отстраняват при процеса на производство на рафинирани растителни масла, целесъобразно е да се предвиди изключение за маслодайните семена, в това число фъстъците, предназначени за смилане за рафинирано растително масло, и за рафинираното растително масло.
(8)
Беше установено максимално допустимо количество от 2 μg/kg за афлатоксин B1 и 4 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини за всички зърнени култури и всички техни производни продукти с изключение на царевица, предназначена за сортиране или друга механична обработка преди консумация от човека, за която е било определено максимално допустимо количество от 5 μg/kg за афлатоксин B1 и 10 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини. Неолющеният ориз по правило съдържа афлатоксини малко над максимално допустимите количества. След лющенето - процес, при който люспите се отстраняват, количеството на афлатоксините в белия олющен ориз е по-малко от максимално допустимите количества. Поради това е целесъобразно към ориза да се приложи същият подход, както онзи, който понастоящем се прилага по отношение на царевицата и да се определи по-високо максимално допустимо количество на афлатоксин B1 и по-високо равнище на общо замърсяване с афлатоксини за ориз, който е предназначен за сортиране или друга механична обработка преди консумация от човека или употреба като съставка в храни.
(9)
Максимално допустимите количества се отнасят за годните за консумация части от черупчестите плодове. Според получени неотдавна научни данни обаче част от замърсяването с афлатоксин може да бъде локализирано в черупката на бразилските орехи. Поради това е целесъобразно да се измени бележката под линия в приложението, в която се определя процедурата, която трябва да бъде следвана при анализ на цели черупчести плодове, за да бъде взета под внимание тази скорошна научна информация.
(10)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 1881/2006 се изменя, както следва:
1.
Член 4 се заменя със следното:
„Член 4
Специфични разпоредби за фъстъците, другите маслодайни семена, черупчестите плодове, сушените плодове, ориза и царевицата
Фъстъци, други маслодайни семена, черупчести плодове, сушени плодове, ориз и царевица, които не са съобразени със съответните максимално допустими количества афлатоксини, посочени в точки 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 и 2.1.11 от приложението, могат да бъдат пускани на пазара, при условие че посочените храни:
а)
не са предназначени за пряка консумация от човека или за употреба като съставка в храни;
б)
отговарят на изискванията за съответните максимално допустими количества, посочени в точки 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.9 и 2.1.12 от приложението;
в)
са подложени на обработка, включваща сортиране или друга механична обработка, като след тази обработка максимално допустимите количества, посочени в точки 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 и 2.1.11 от приложението, не са надвишени и в резултат от тази обработка не се получават други вредни остатъци;
г)
са етикетирани по начин, който ясно показва тяхната употреба и носят обозначението „преди консумация от човека или употреба като съставка в храни продуктът подлежи на сортиране или на друга механична обработка, с цел намаляване на замърсяването с афлатоксини“. Обозначението трябва да бъде нанесено на етикета на всяка отделна торба, кутия и т.н. или в оригиналния съпровождащ документ. Идентификационният код на пратката/партидата трябва да бъде незаличимо нанесен на всяка отделна торба, кутия и т.н. от партидата и в оригиналния съпровождащ документ.“
2.
Член 5 се заменя със следното:
„Член 5
Специфични разпоредби за фъстъците, другите маслодайни семена, техните производни продукти и за зърнените храни
На етикета на всяка отделна торба, кутия и т.н., както и в оригиналния съпровождащ документ, трябва да е ясно обозначена предвидената употреба. Съпровождащият документ трябва да бъде ясно свързан с пратката чрез посочване на идентификационния код на пратката, който е поставен на всяка отделна торба, кутия и т.н. от пратката. Освен това стопанската дейност на получателя на пратката, вписан в съпровождащия документ, трябва да бъде съвместима с предвидената употреба.
При липса на ясно обозначение, че предвидената им употреба не е за консумация от човека, максимално допустимите количества, посочени в точки 2.1.5 и 2.1.11 от приложението, се прилагат към всички фъстъци, други маслодайни семена и техните производни продукти и към зърнените храни, пуснати на пазара.
По отношение на направеното изключение за фъстъци и други маслодайни семена, предназначени за смилане и прилагането на максимално допустимите количества, посочени в точка 2.1.1 от приложението, изключението се отнася само за пратки, на чийто етикет ясно е отбелязана употребата, за която са предвидени, и на които е указано „продукт, предназначен за смилане за производство на рафинирано растително масло“. Обозначението се поставя на етикета на всеки отделен пакет, кутия и т.н., както и в придружаващ/ите документ/и. Крайното местоназначение трябва да бъде предприятието за смилане.“
3.
Приложението се изменя, както следва:
а)
подраздел 2.1 (Афлатоксини) се заменя с текста в приложението към настоящия регламент;
б)
бележка под линия 5 се заменя със следното:
„(5)
Максимално допустимите количества се отнасят за годните за консумация части от фъстъците и черупчестите плодове. Ако се анализират цели фъстъци и черупчести плодове, при изчисляването на съдържанието на афлатоксини се приема, че цялото количество от тях се намира в годната за консумация част, като се прави изключение само за бразилските орехи.“;
в)
добавят се следните бележки под линия:
„(40)
Маслодайни семена, попадащи под кодове по КН 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207 и техни производни продукти под код КН 1208; семената от пъпеш попадат под код ex 1207 99.
(41)
Когато техни производни/преработени продукти са получени/преработени единствено или почти единствено от съответните черупчести плодове, максимално допустимите количества, определени за съответните черупчести плодове се прилагат също и за производните/преработените продукти. В другите случаи за производните/преработените продукти се прилагат член 2, параграф 1 и член 2, параграф 2.“
Член 2
Настоящият регламент не се прилага за кайсиеви ядки, слънчогледови семена, маслодайни семена, различни от фъстъци и преработени продукти от тях, които са пуснати на пазара преди датата на прилагане в съответствие с разпоредбите, приложими към посочената дата.
Тежестта, свързана с доказване кога продуктите са били пуснати на пазара, се поема от съответното предприятие от хранително-вкусовата промишленост.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила на десетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от датата на влизането му в сила.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 26 февруари 2010 година.
REGULAMENTUL (UE) NR. 165/2010 AL COMISIEI
din 26 februarie 2010
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1881/2006 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare în ceea ce privește aflatoxinele
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului din 8 februarie 1993 de stabilire a procedurilor comunitare privind contaminanții din alimente (1), în special articolul 2 alineatul (3),
întrucât:
(1)
Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei din 19 decembrie 2006 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare (2) stabilește niveluri maxime pentru aflatoxina B1 și pentru aflatoxinele totale (aflatoxine B1 + G1 + B2 + G2) dintr-o serie de produse alimentare.
(2)
Este necesar să se modifice anumite niveluri maxime ale aflatoxinelor din anumite produse alimentare, pentru a se lua în considerare evoluțiile din Codex Alimentarius, precum și noile informații din avizele științifice recente.
(3)
În Codex Alimentarius este stabilit un nivel de 15 μg/kg pentru aflatoxinele totale din migdalele, alunele și fisticul destinate prelucrării ulterioare și un nivel de 10 μg/kg pentru aflatoxinele totale din migdalele, alunele și fisticul „gata de consum” (3).
(4)
Comitetul științific pentru contaminanții din lanțul alimentar (comitetul CONTAM) al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a adoptat, la data de 25 ianuarie 2007, un aviz cu privire la creșterea potențială a riscului de afectarea a sănătății consumatorilor ca urmare a unei posibile creșteri a nivelurilor maxime existente ale aflatoxinelor din migdale, alune și fistic și din produsele derivate din acestea (4). Comitetul CONTAM a concluzionat că modificarea nivelurilor maxime ale aflatoxinelor totale de la 4 la 8 sau la 10 μg/kg din migdale, alune și fistic ar avea efecte minore asupra expunerii alimentare estimate, asupra riscului de cancer și asupra marjei de expunere (MOEs) calculate. Comitetul a concluzionat, în plus, că expunerea la aflatoxine din toate sursele ar trebui să fie cât mai mică posibilă, deoarece aflatoxinele sunt genotoxice și cancerigene. Datele indică faptul că reducerea expunerii alimentare totale la aflatoxine ar putea fi obținută prin reducerea numărului de alimente puternic contaminate care ajung pe piață, prin acțiuni mai eficiente de asigurare a respectării legii și prin reducerea expunerii din alte surse alimentare decât migdalele, alunele și fisticul.
(5)
La data de 16 iunie 2009, comitetul CONTAM a adoptat un aviz privind efectele asupra sănătății publice ale creșterii nivelurilor de aflatoxine totale de la 4 μg/kg la 10 μg/kg pentru alte fructe cu coajă tare decât migdalele, alunele și fisticul (5). Comitetul a concluzionat că, pe baza informațiilor disponibile în 2007, sănătatea publică nu ar fi afectată negativ de creșterea nivelurilor aflatoxinelor totale de la 4 μg/kg la 10 μg/kg pentru alte fructe cu coajă tare, incluzând nucile braziliene. Ținând cont de discuțiile în curs de desfășurare în cadrul Codex Alimentarius privind nivelurile maxime de aflatoxine pentru nucile braziliene, este adecvat ca nivelul de aflatoxine din nucile braziliene să fie aliniat la cel pentru migdale, alune și fistic menționat în Codex Alimentarius.
(6)
În Codex Alimentarius este stabilit doar un nivel maxim pentru aflatoxinele totale. Nivelul corespunzător de aflatoxină B1 a fost determinat prin utilizarea bazei de date conținând frecvența depistării aflatoxinelor în alimentele utilizate de EFSA la evaluarea expunerii.
(7)
În avizul EFSA privind aflatoxinele se observă că semințele și fructele oleaginoase și produsele derivate din acestea contribuie într-o măsură importantă la expunerea oamenilor la aflatoxine. EFSA a concluzionat că expunerea la aflatoxine din toate sursele ar trebui să fie cât mai mică posibilă. În plus, notificările din Sistemul de alertă rapidă pentru alimente și furaje (SARAF) indică existența unor niveluri mari de aflatoxine în semințele și fructele oleaginoase, de exemplu în semințele de floarea soarelui, de dovleac etc. Prin urmare, se propune stabilirea unui nivel maxim și pentru alte semințe și fructe oleaginoase decât alunele de pământ (arahidele), în acord cu nivelurile maxime actuale pentru acestea. Totuși, deoarece aflatoxinele sunt eliminate aproape complet în procesul de producție al uleiurilor vegetale rafinate, este adecvată excluderea semințelor și fructelor oleaginoase, incluzând alunele de pământ (arahidele), destinate zdrobirii în vederea fabricării de ulei vegetal rafinat, precum și a uleiului vegetal rafinat.
(8)
Pentru toate cerealele și pentru toate produsele derivate din acestea s-a stabilit un nivel maxim de 2 μg/kg pentru aflatoxina B1 și de 4 μg/kg pentru aflatoxinele totale, cu excepția porumbului care urmează a fi sortat sau supus unui tratament fizic înaintea consumului uman, pentru care s-a stabilit un nivel maxim de 5 μg/kg pentru aflatoxina B1 și de 10 μg/kg pentru aflatoxinele totale. Orezul nedecorticat conține de obicei niveluri de aflatoxine ușor mai mari decât nivelurile maxime. După măcinare, proces prin care se elimină învelișul, nivelurile de aflatoxine din orezul alb măcinat sunt mai mici decât cele maxime. Prin urmare, este adecvat să se utilizeze aceeași abordare pentru orez ca și cea actuală pentru porumb și să se stabilească un nivel maxim mai mare pentru aflatoxina B1 și aflatoxinele totale din orezul care urmează a fi sortat sau supus unui alt tratament fizic înaintea consumului uman sau a utilizării ca ingredient în produse alimentare.
(9)
Nivelurile maxime se referă la porțiunile comestibile ale fructelor cu coajă tare. Totuși, date științifice recente au demonstrat că o parte a aflatoxinelor contaminante se află la nivelul cojii nucilor braziliene. Prin urmare, este adecvat să se modifice nota de subsol din anexă, indicând procedura de urmat în cazul analizării fructelor cu coajă tare „nedecojite”, pentru a se lua în considerare aceste informații științifice recente.
(10)
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 se modifică după cum urmează:
1.
Articolul 4 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 4
Prevederi specifice pentru arahide, alte semințe și fructe oleaginoase, fructe cu coajă tare, fructe uscate, orez și porumb
Alunele de pământ (arahidele), alte semințe și fructe oleaginoase, fructele cu coajă tare, fructele uscate, orezul și porumbul care nu sunt conforme în privința nivelurilor maxime corespunzătoare pentru aflatoxine prevăzute la punctele 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 și 2.1.11 din anexă pot fi comercializate cu condiția ca aceste produse alimentare:
(a)
să nu fie destinate consumului uman direct sau utilizării ca ingredient în produse alimentare;
(b)
să respecte nivelurile maxime corespunzătoare prevăzute la punctele 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.9 și 2.1.12 din anexă;
(c)
să fie supuse unui tratament care implică sortarea sau alt tratament fizic, după care nivelurile maxime prevăzute la punctele 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 și 2.1.11 din anexă să nu fie depășite, iar în urma acestui tratament să nu rezulte alte reziduuri dăunătoare;
(d)
să fie clar etichetate, arătându-se destinația lor și să poarte inscripția «produsul se supune sortării sau altui tratament fizic în scopul reducerii contaminării cu aflatoxine înainte de consumul uman sau de utilizarea ca ingredient în produse alimentare». Inscripția se menționează pe eticheta fiecărei pungi, cutii etc. în parte și pe documentul original de însoțire. Codul de identificare a transportului/lotului se inscripționează indelebil pe fiecare pungă, cutie etc. în parte a transportului și pe documentul original de însoțire.”
2.
Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 5
Prevederi specifice pentru alune de pământ (arahide), alte semințe și fructe oleaginoase, produse derivate din acestea și cereale
Pe eticheta fiecărei pungi, cutii etc. în parte și pe documentul original de însoțire trebuie să existe o inscripție clară privind utilizarea prevăzută. Acest document de însoțire trebuie să aibă o legătură clară cu transportul, prin menționarea codului de identificare a transportului, care se află pe fiecare pungă, cutie etc. în parte a transportului. De asemenea, domeniul de activitate al destinatarului transportului menționat pe documentul de însoțire trebuie să fie compatibil cu utilizarea prevăzută.
În lipsa unei inscripții clare care să specifice că utilizarea prevăzută nu este consumul uman, nivelurile maxime prevăzute la punctele 2.1.5 și 2.1.11 din anexă se aplică tuturor alunelor de pământ (arahide), semințelor și fructelor oleaginoase, produselor derivate din acestea și cerealelor comercializate.
În ceea ce privește exceptarea alunelor de pământ (a arahidelor) și a altor semințe și fructe oleaginoase destinate măcinării și aplicarea nivelurilor maxime prevăzute la punctul 2.1.1 din anexă, excepția se aplică numai loturilor etichetate clar pentru care utilizarea prevăzută este indicată și care poartă indicația «produs care urmează a fi măcinat în vederea fabricării de ulei vegetal rafinat». Indicația se include pe eticheta fiecărei pungi, cutii etc. în parte și pe documentul/documentele de însoțire. Destinația finală trebuie să fie o unitate de măcinare.”
3.
Anexa se modifică după cum urmează:
(a)
subsecțiunea 2.1 (Aflatoxine) se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament;
(b)
nota de subsol 5 se înlocuiește cu următorul text:
„(5)
Nivelurile maxime se referă la partea comestibilă a alunelor de pământ (arahidelor) și a fructelor cu coajă tare. Dacă alunele de pământ (arahidele) și fructele cu coajă tare «nedecojite» se supun analizei, la calcularea conținutului de aflatoxine se presupune că toată contaminarea este prezentă la nivelul părții comestibile, exceptând cazul nucilor braziliene.”;
(c)
se adaugă următoarele note de subsol:
„(40)
Semințele și fructele oleaginoase care se încadrează la codurile NC 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207 și produse derivate NC 1208; semințele de pepene galben care se încadrează la codul ex 1207 99.
(41)
În cazul în care produsele derivate/prelucrate sunt derivate/prelucrate numai sau aproape numai din fructe cu coajă tare în cauză, produselor derivate/prelucrate li se aplică de asemenea nivelurile maxime stabilite pentru fructele cu coajă tare corespunzătoare. În alte cazuri, produselor derivate/prelucrate li se aplică articolul 2 alineatele (1) și (2).”
Articolul 2
Prezentul regulament nu se aplică sâmburilor de caise, altor semințe și fructe oleaginoase decât alunele de pământ (arahidele) și produselor prelucrate din acestea, care au fost introduse pe piață la o dată anterioară datei de aplicare în conformitate cu dispozițiile aplicabile la data respectivă.
Sarcina dovedirii datei la care produsele au fost introduse pe piață revine operatorului din sectorul alimentar.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în a zecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Se aplică de la data intrării în vigoare.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 26 februarie 2010.