РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 721/2013 НА СЪВЕТА
от 22 юли 2013 година
за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 19 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишно разследване и съществуващи изравнителни мерки
(1)
През април 2011 г. с Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 (2) („регламента за налагане на окончателни мерки“) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани, класирани понастоящем в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89, с произход от Индия. Разследването, довело до приемането на регламента за налагане на окончателните мерки, ще бъде наричано по-долу „първоначалното разследване“.
(2)
Окончателните мерки се изразяваха в налагане на адвалорни изравнителни мита, вариращи между 3,3 и 4,3 %, наложени върху вноса от поименно изброени износители, 4,0 % мито, наложено на невключените в представителната извадка оказващи съдействие дружества, и остатъчна митническа ставка в размер на 4,3 % спрямо всички други дружества от Индия.
1.2. Започване на частично междинно преразглеждане
(3)
Искането за частично междинно преразглеждане беше подадено от Viraj Profiles Vpl. Ltd., производител износител от Индия („заявителя“). Искането е ограничено по своя обхват до разследването на субсидирането, доколкото е засегнат заявителят. Заявителят представи prima facie доказателства, че обстоятелствата относно субсидирането, въз основа на които са установени мерките, са се променили съществено и че тези промени са с дълготраен характер.
(4)
Като установи след консултация с консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за започването на частично междинно преразглеждане, на 9 август 2012 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3) („известието за започване“), започването на частично междинно преразглеждане в съответствие с член 19 от основния регламент, чийто обхват е ограничен до проучване на субсидирането по отношение на заявителя.
1.3. Разследван период в рамките на преразглеждането
(5)
Разследването на субсидирането обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“).
1.4. Страни, засегнати от разследването
(6)
Комисията уведоми официално заявителя, правителството на Индия („ПИ“) и EUROFER като представител на промишлеността на Съюза в рамките на първоначалното разследване („промишлеността на Съюза“) за започването на разследване за частично междинно преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(7)
Писмените и устните коментари, представени от страните при започването на преразглеждането, бяха разгледани и където това беше уместно, бяха взети предвид.
(8)
С цел да получи информацията, необходима за целите на разследването, Комисията изпрати на заявителя въпросник. Въпросник беше изпратен също така на ПИ.
(9)
Отговори от въпросника бяха получени от заявителя и от ПИ.
(10)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима за определяне на субсидирането. Бяха извършени проверки на място в помещенията на заявителя.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(11)
Продуктът, подлежащ на преразглеждане, е същият като определения при първоначалното разследване, а именно пръти от неръждаеми стомани, само получени или завършени чрез студена обработка, различни от пръти с кръгло напречно сечение с диаметър 80 mm или повече, понастоящем класирани в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89, с произход от Индия.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(12)
Въз основа на информацията, предоставена от ПИ и другите заинтересовани страни, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се предполага, че са прилагани от заявителя.
а)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“);
б)
схема за експортно ориентирани единици („EOUS“);
в)
схема за експортно кредитиране („ECS“).
(13)
Схемите, посочени в букви а) и б) по-горе, се основават на Закона за развитие и регулиране на външната търговия от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Със Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документ „Външнотърговска политика“ („ВТП“), издаван на всеки пет години и редовно актуализиран от Министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за РПП, е „Външнотърговска политика за периода 2009-2014 г.“ („ВТП 2009 - 2014 г.). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ВТП 2009-2014 г., в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09 - 14“), който се актуализира редовно.
(14)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква в) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (РБИ) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(15)
Освен това, вследствие на твърдението на промишлеността на Съюза, Комисията провери дали кандидатът:
а)
се е възползвал от схемата за освобождаване от такса върху електроенергията („EDES“);
б)
е използвал местни програми за субсидиране на щата Махаращра;
в)
се е възползвал от доставка на вложени материали срещу по-ниско от адекватното възнаграждение;
г)
се е възползвал от стимули, свързани с производство и разпределение на електрическа енергия;
д)
се е възползвал от покупки на евтини суровини от свързани офшорни дружества.
(16)
Накрая, Комисията провери дали следните схеми, разследвани в хода на първоначалното разследване:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения („DEPBS“);
б)
схема за предварителни разрешителни („AAS“),
все още не се използват от заявителя.
3.2. Констатации
3.2.1. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване
(17)
Беше установено, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП. Въпреки това беше установено, че получените ползи са били незначителни в размер на 0,02 %. Следователно беше счетено, че не е необходимо извършването на по-нататъшна оценка на необходимостта от прилагане на изравнителни мерки за тази схема.
3.2.2. Схема за експортно ориентирани единици
(18)
Беше установено, че заявителят е имал статут на експортно ориентирана единица („ЕОЕ“) и е получавал субсидии по тази схема през РПП.
(19)
По отношение на тази схема дружеството заяви, че Комисията следва да се отклони от метода на изчисляване на ползата, получена по схемата за ЕОЕ, използвана при първоначалното разследване. Дружеството изтъкна, че някои ползи по схемата за ЕОЕ следва да се разглеждат като допустими за възстановяване на мита по смисъла на приложения II и III към основния регламент и поради тази причина не следва да подлежат на изравнителни мерки.
(20)
Тъй като беше установено обаче, че независимо от метода на изчисление ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема, не надвишава 0,22 %, т.е. общият субсидиен марж е под нивото de minimis, беше решено да не се анализира допълнително това твърдение в контекста на настоящото разследване за преразглеждане.
3.2.3. Схема за експортно кредитиране
(21)
Беше установено, че заявителят не е използвал тази схема по време на РПП.
3.2.4. Схема за освобождаване от такса върху електроенергията
(22)
Беше установено, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП. Въпреки това беше установено, че получените ползи са били незначителни. Следователно беше счетено, че не е необходимо извършването на по-нататъшна оценка на необходимостта от прилагане на изравнителни мерки за тази схема.
3.2.5. Местни програми за субсидиране на щата Махаращра
(23)
Беше установено, че заявителят не е използвал тази схема по време на РПП.
3.2.6. Други
(24)
При разследването не бяха установени други ползи за заявителя през РПП във връзка с условия за закупуване на суровини и енергия, включващи финансово участие на ПИ, които по тази причина биха могли да бъдат третирани като субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Следователно твърденията на промишлеността на Съюза, посочени в съображение 15, букви в) - д), бяха счетени без значение в контекста на настоящото преразглеждане.
4. РАЗМЕР НА СУБСИДИИТЕ, ПОДЛЕЖАЩИ НА ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(25)
Следва да се напомни, че при първоначалното разследване беше установено, че размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за заявителя, изразени ad valorem, възлиза на 4,3 %.
(26)
По време на РПП беше установено, че само от една схема за субсидиране размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за заявителя, изразени ad valorem, възлиза на 0,22 %.
(27)
Предвид горното се заключава, че нивото на субсидиране по отношение на разглеждания производител износител е намаляло.
(28)
Проверено беше също така дали изменените обстоятелства по отношение на разглежданите схеми са с дълготраен характер.
(29)
Както беше споменато по-горе, констатациите по отношение на схемата EPCGS по време на настоящото междинно преразглеждане потвърдиха констатациите на първоначалното разследване, при което беше установено, че предоставената по тази схема субсидия е незначителна.
(30)
Освен това докато при първоначалното разследване основната полза на заявителя е била предоставена по схемата за експортно ориентирани единици, ползата по тази схема е намаляла през РПП. Получени са доказателства, че тази промяна е с дълготраен характер, тъй като се отнася до намаляване на нивото на митнически тарифи за отпадъчна неръждаема стомана и фероникел: двете основни суровини, използвани от заявителя за производството на разглеждания продукт.
5. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(31)
Въз основа на гореизложеното са налице данни, че заявителят ще продължи да получава субсидии в бъдеще в размер под нивото de minimis. Ето защо се счита за целесъобразно да се измени ставката на изравнителното мито, приложима за заявителя, за да отразява настоящото ниво на субсидиране. Тази митническа ставка следва да се определи на 0 % за заявителя.
(32)
С оглед на митото, понастоящем приложимо за вноса на разглеждания продукт от производители износители, посочени в приложението към регламента за налагане на окончателните мерки, се отбелязва, че текущите подробни ред и условия при разследваните схеми и тяхното изравняване не са се променили от предходното разследване. Поради това няма основания за преизчисляване на субсидията и на митническите ставки на тези дружества. Следователно митническите ставки, приложими за дружествата, посочени в приложението към регламента за налагане на окончателните мерки, остават непроменени.
(33)
По отношение на митническата ставка за всички останали дружества следва да се отбележи, че при първоначалното разследване нейното равнище е определено на нивото на най-високия индивидуален марж на субсидията, установен за включените в извадката дружества. То е съответствало на маржа на субсидията на заявителя. Като се има предвид, че маржът на заявителя се е променил след настоящото междинно преразглеждане, ставката за всички други дружества следва да бъде преразгледана и определена на следващия най-висок марж на субсидията. Тъй като следващата най-висока ставка е ставката, приложима за дружествата, посочени в приложението, то ставката на митото за всички други дружества следва да се определи на това ниво, т.е. 4 %.
6. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(34)
ПИ и другите заинтересовани страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се предлага изменение на митническата ставка, приложима за заявителя.
(35)
Писмените и устните коментари, представени от страните, бяха разгледани и, където това беше уместно, бяха взети предвид.
(36)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, беше дадена такава възможност,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Член 1, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 се заменя със следното:
„2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Chandan Steel Ltd., Мумбай
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Мумбай
Precision Metals, Мумбай
Hindustan Inox Ltd., Мумбай
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Мумбай
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Тхане
0
B004
Дружества, посочени в приложението
4,0
B005
Всички други дружества
4,0
B999“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 22 юли 2013 година.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 721/2013 DES RATES
vom 22. Juli 2013
zur Änderung der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 405/2011 zur Einführung eines endgültigen Ausgleichszolls und zur endgültigen Vereinnahmung des vorläufigen Zolls auf die Einfuhren von bestimmtem nichtrostendem Stabstahl mit Ursprung in Indien
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 597/2009 des Rates vom 11. Juni 2009 über den Schutz gegen subventionierte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 19,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
1. VERFAHREN
1.1. Vorausgegangene Untersuchung und geltende Ausgleichsmaßnahmen
(1)
Im April 2011 führte der Rat mit der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 405/2011 (2) („endgültige Verordnung“) einen endgültigen Ausgleichszoll auf die Einfuhren von bestimmtem nichtrostendem Stabstahl („Stabstahl“) mit Ursprung in Indien ein, der derzeit unter den KN-Codes 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 und 7222 20 89 eingereiht wird. Die Untersuchung, die zum Erlass der endgültigen Verordnung führte, wird nachstehend als „Ausgangsuntersuchung“ bezeichnet.
(2)
Die endgültigen Maßnahmen wurden in Form von Wertzöllen von 3,3 % bis 4,3 % auf die Einfuhren von namentlich genannten Ausführern, in Form eines Zolls von 4,0 % für nicht in die Stichprobe einbezogenen mitarbeitenden Unternehmen und in Form eines residualen Zolls von 4,3 % für alle übrigen Unternehmen in Indien eingeführt.
1.2. Einleitung einer teilweisen Interimsüberprüfung
(3)
Der Antrag auf eine teilweise Interimsüberprüfung wurde von Viraj Profiles Vpl. Ltd., einem ausführenden Hersteller in Indien („Antragsteller“), gestellt. Der Antrag beschränkte sich auf die Untersuchung des Subventionstatbestands in Bezug auf den Antragsteller. Der Antragsteller hatte Anscheinsbeweise dafür vorgelegt, dass sich die Umstände in Bezug auf die Subventionierung, die zur Einführung der Maßnahmen geführt hatten, wesentlich und dauerhaft geändert haben.
(4)
Die Kommission kam nach Anhörung des Beratenden Ausschusses zu dem Schluss, dass genügend Beweise für die Einleitung einer teilweisen Interimsüberprüfung vorlagen, und leitete deshalb im Wege einer am 9. August 2012 im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlichten Bekanntmachung (3) („Einleitungsbekanntmachung“) eine teilweise Interimsüberprüfung nach Artikel 19 der Grundverordnung ein; diese beschränkte sich auf die Untersuchung des Subventionstatbestands in Bezug auf den Antragsteller.
1.3. Untersuchungszeitraum der Überprüfung
(5)
Die Subventionsüberprüfung bezog sich auf den Zeitraum vom 1. Juli 2011 bis zum 30. Juni 2012 („Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“).
1.4. Von der Untersuchung betroffene Parteien
(6)
Die Kommission unterrichtete den Antragsteller, die indische Regierung und Eurofer als Vertreter des Wirtschaftszweigs der Union in der Ausgangsuntersuchung („Wirtschaftszweig der Union“) offiziell über die Einleitung der teilweisen Interimsüberprüfung. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist zu der Sache schriftlich Stellung zu nehmen und eine Anhörung zu beantragen.
(7)
Die mündlichen und schriftlichen Stellungnahmen, die zum Zeitpunkt der Überprüfungseinleitung von den Parteien abgegeben wurden, wurden geprüft und - soweit angezeigt - berücksichtigt.
(8)
Die Kommission übermittelte dem Antragsteller einen Fragebogen, um die für ihre Untersuchung benötigten Informationen einzuholen. Darüber hinaus wurde auch der indischen Regierung ein Fragebogen zugesandt.
(9)
Der Antragsteller und die indische Regierung haben den Fragebogen beantwortet.
(10)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die Subventionsermittlung benötigte, und prüfte sie. In den Betriebsstätten des Antragstellers wurden Kontrollbesuche durchgeführt.
2. BETROFFENE WARE
(11)
Bei der zu überprüfenden Ware handelt es sich um dieselbe Ware wie in der Ausgangsuntersuchung, nämlich um Stabstahl aus nichtrostendem Stahl, nur kalthergestellt oder nur kaltfertiggestellt, ausgenommen mit kreisförmigem Querschnitt mit einem Durchmesser von 80 mm oder mehr, mit Ursprung in Indien, der derzeit unter den KN-Codes 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 und 7222 20 89 eingereiht wird.
3. SUBVENTIONIERUNG
3.1. Vorbemerkung
(12)
Auf der Grundlage der von der indischen Regierung und den interessierten Parteien vorgelegten Informationen und der Antworten auf den Fragebogen der Kommission wurden die folgenden Regelungen untersucht, die mutmaßlich vom Antragsteller in Anspruch genommen wurden:
a)
Export Promotion Capital Goods Scheme („EPCG-Regelung“) - Exportförderprogramm mit präferenziellen Einfuhrzöllen auf Investitionsgüter,
b)
Export Oriented Units Scheme („EOU-Regelung“) - Regelung für exportorientierte Betriebe,
c)
Export Credit Scheme (EC-Regelung) - Ausfuhrkreditregelung.
(13)
Rechtsgrundlage für die unter den Buchstaben a und b genannten Regelungen ist das Außenhandelsgesetz von 1992 (Nr. 22/1992 („Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992“), das am 7. August 1992 in Kraft trat („Außenhandelsgesetz“). Das Außenhandelsgesetz ermächtigt die indische Regierung, Notifikationen zur Aus- und Einfuhrpolitik herauszugeben. Diese Notifikationen werden in „Foreign Trade Policy“-Dokumenten (Dokumente zur Außenhandelspolitik) zusammengefasst, die alle fünf Jahre vom Handelsministerium herausgegeben und regelmäßig aktualisiert werden. Das für den UZÜ relevante Dokument ist das „Foreign Trade Policy 2009-2014“ („FTP 09-14“). Außerdem hat die indische Regierung die Verfahren für das FTP-09-14 in einem Verfahrenshandbuch festgelegt, dem „Handbook of Procedures, Volume I“ („HOP I 09-14“), das ebenfalls regelmäßig aktualisiert wird.
(14)
Die unter Buchstabe c aufgeführte EC-Regelung stützt sich auf Section 21 und Section 35A des Gesetzes zur Regulierung des Bankwesens („Banking Regulation Act“) von 1949, wonach die indische Zentralbank (Reserve Bank of India) befugt ist, Geschäftsbanken Weisungen im Ausfuhrkreditbereich zu erteilen.
(15)
Aufgrund der Vorbringen des Wirtschaftszweigs der Union untersuchte die Kommission ferner, ob der Antragsteller
a)
in den Genuss der Regelung über die Befreiung von der Elektrizitätsabgabe (Electricity Duty Exemption Scheme - „EDE-Regelung“) kam,
b)
lokale Subventionsprogramme des Bundesstaates Maharashtra in Anspruch nahm,
c)
in den Genuss der Bereitstellung von Vorleistungen zu einem geringeren als dem angemessenen Entgelt kam,
d)
in den Genuss von Anreizen im Zusammenhang mit der Stromerzeugung und -versorgung kam,
e)
bei verbundenen Offshore-Unternehmen preiswert Rohstoffe einkaufen konnte.
(16)
Schließlich prüfte die Kommission auch, ob die beiden in der Ausgangsuntersuchung untersuchten Regelungen
a)
Duty Entitlement Passbook Scheme („DEPB-Regelung“) - Rückerstattung von Einfuhrabgaben auf Vorleistungen für Ausfuhrwaren
b)
Advance Authorisation Scheme („AA-Regelung“) - Vorabgenehmigungsregelung
weiterhin nicht vom Antragsteller genutzt werden.
3.2. Ergebnisse
3.2.1. Export Promotion Capital Goods Scheme
(17)
Der Untersuchung zufolge machte der Antragsteller im UZÜ Gebrauch von dieser Regelung. Es wurde indessen festgestellt, dass die erhaltenen Anreize mit 0,02 % nicht signifikant waren. Es wurde daher nicht für erforderlich gehalten, die Anfechtbarkeit dieser Regelung weiter zu untersuchen.
3.2.2. Export Oriented Units Scheme
(18)
Die Untersuchung ergab, dass der Antragsteller im UZÜ den Status eines EOU-Unternehmens hatte und im Rahmen dieser Regelung subventioniert wurde.
(19)
Das Unternehmen machte geltend, dass die Kommission für die Berechnung der aus der EOU-Regelung empfangenen Vorteile ein anderes Verfahren verwenden sollte als in der Ausgangsuntersuchung. Bestimmte Vorteile aus der EOU-Regelung sollten als ein zulässiges Rückerstattungssystem im Sinne der Anhänge II und III der Grundverordnung betrachtet werden und daher nicht anfechtbar sein.
(20)
Da die Untersuchung jedoch ergab, dass unabhängig vom verwendeten Berechnungsverfahren die in Bezug auf diese Regelung ermittelte Subventionsspanne 0,22 % nicht übersteigt und damit die Gesamtsubventionsspanne unter der Geringfügigkeitsschwelle liegt, wurde beschlossen, dieses Vorbringen im Rahmen dieser Überprüfung nicht weiter zu untersuchen.
3.2.3. Export Credit Scheme
(21)
Die Untersuchung ergab, dass der Antragsteller diese Regelung im UZÜ nicht in Anspruch nahm.
3.2.4. Electricity Duty Exemption Scheme
(22)
Der Untersuchung zufolge machte der Antragsteller im UZÜ Gebrauch von dieser Regelung. Es wurde indessen festgestellt, dass die erhaltenen Anreize nicht signifikant waren. Es wurde daher nicht für erforderlich gehalten, die Anfechtbarkeit dieser Regelung weiter zu untersuchen.
3.2.5. Lokale Subventionsprogramme des Bundesstaates Maharashtra
(23)
Die Untersuchung ergab, dass der Antragsteller diese Regelung im UZÜ nicht in Anspruch nahm.
3.2.6. Sonstige
(24)
Der Untersuchung zufolge nahm der Antragsteller im UZÜ keine anderen Vorteile im Zusammenhang mit Rohstoffen und Energieeinkäufen in Anspruch, mit denen eine finanzielle Beihilfe der indischen Regierung verbunden wäre und die daher als Subventionen im Sinne des Artikels 3 Absatz 1 Buchstabe a Ziffer ii und des Artikels 3 Absatz 2 der Grundverordnung gelten könnten. Die in Erwägungsgrund 15 Buchstaben c bis e aufgeführten Vorbringen des Wirtschaftszweigs der Union wurden daher als für diese Überprüfung irrelevant eingestuft.
4. HÖHE DER ANFECHTBAREN SUBVENTIONEN
(25)
Bekanntlich ergaben sich in der Ausgangsuntersuchung für den Antragsteller anfechtbare Subventionen von 4,3 % (ad valorem).
(26)
Für den UZÜ ergaben sich für den Antragsteller anfechtbare Subventionen von 0,22 % (ad valorem), die aus einer einzigen Subventionsregelung stammen.
(27)
Angesichts dessen wird der Schluss gezogen, dass die Subventionierung des betroffenen ausführenden Herstellers, also des Antragstellers, zurückgegangen ist.
(28)
Es wurde ferner geprüft, ob davon auszugehen ist, dass sich die Umstände in Bezug auf die untersuchten Regelungen dauerhaft geändert haben.
(29)
Wie bereits dargelegt, bestätigten die bei dieser Interimsüberprüfung getroffenen Feststellungen zur EPCG-Regelung die Feststellungen der Ausgangsuntersuchung, wonach die Subventionen aus dieser Regelung nicht signifikant waren.
(30)
Während dem Antragsteller in der Ausgangsuntersuchung in erster Linie Vorteile aus der EOU-Regelung zugutekamen, gingen die entsprechenden Vorteile im UZÜ darüber hinaus erheblich zurück. Es wurden Hinweise darauf gefunden, dass diese Änderungen dauerhafter Natur, da sie auf den niedrigeren Zoll auf Schrott aus nichtrostendem Stahl und auf Ferronickel zurückgehen, den beiden wesentlichen Rohstoffen des Antragstellers bei der Herstellung der betroffenen Ware.
5. AUSGLEICHSMASSNAHMEN
(31)
Dem dargelegten Sachverhalt zufolge dürfte der Antragsteller künftig weiter Subventionen erhalten, die unter der Geringfügigkeitsschwelle liegen. Daher wird es als angemessen erachtet, den für den Antragsteller geltenden Ausgleichszoll zu ändern, um der derzeitigen Subventionshöhe Rechnung zu tragen. Der Ausgleichszoll für den Antragsteller sollte auf 0 % festgesetzt werden.
(32)
Bezüglich des Zollsatzes, der derzeit für die Einfuhren der von den im Anhang der endgültigen Verordnung aufgelisteten ausführenden Herstellern stammenden betroffenen Ware gilt, ist festzuhalten, dass sich die derzeitigen Modalitäten der untersuchten Regelungen und ihre Anfechtbarkeit im Vergleich zur Ausgangsuntersuchung nicht geändert haben. Es besteht daher kein Anlass für eine Neuberechnung der Subventionsspannen und Zollsätze für diese Unternehmen. Folglich bleiben die Zollsätze für die im Anhang der endgültigen Verordnung aufgelisteten Unternehmen unverändert.
(33)
Bezüglich des Zollsatzes für „alle übrigen Unternehmen“ sei darauf hingewiesen, dass dessen Höhe in der Ausgangsuntersuchung in Höhe der höchsten individuellen Subventionsspanne festgesetzt wurde, die für die in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen ermittelt wurde. Dabei handelte es sich um die Subventionsspanne des Antragstellers. Da die Subventionsspanne des Antragstellers aufgrund dieser Interimsüberprüfung geändert wurde, sollte der Zollsatz für alle übrigen Unternehmen überprüft und in der Höhe der zweithöchsten Subventionsspanne festgesetzt werden. Da der zweithöchste Zollsatz der Zollsatz für die im Anhang aufgelisteten Unternehmen ist, sollte der Zollsatz für alle anderen Unternehmen in dieser Höhe festgesetzt werden, also auf 4 %.
6. UNTERRICHTUNG
(34)
Die indische Regierung und die anderen interessierten Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage vorgeschlagen werden sollte, den für den Antragsteller geltenden Zollsatz zu ändern.
(35)
Die mündlichen und schriftlichen Stellungnahmen der Parteien wurden geprüft und - soweit angezeigt - berücksichtigt.
(36)
Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört -
HAT DIE FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
Artikel 1 Absatz 2 der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 405/2011 erhält folgende Fassung:
„(2) Für die in Absatz 1 beschriebene und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellte Ware gelten folgende endgültige Ausgleichszollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Unternehmen
Zollsatz (%)
TARIC-Zusatzcode
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai
Precision Metals, Mumbai
Hindustan Inox Ltd., Mumbai
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
0
B004
Im Anhang aufgeführte Unternehmen
4,0
B005
Alle übrigen Unternehmen
4,0
B999“
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 22. Juli 2013.