РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 157/2013 НА СЪВЕТА
от 18 февруари 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на биоетанол с произход от Съединените американски щати
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основният регламент“) (1), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 25 ноември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Европейската комисия („Комисията“) обяви откриването на антидъмпингова процедура („антидъмпинговата процедура“ или „процедурата“) относно вноса в Съюза на биоетанол с произход от Съединените американски щати („САЩ“ или „засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви откриването на антисубсидийна процедура относно вноса в Съюза на биоетанол с произход от САЩ и започна отделно разследване („антисубсидийната процедура“). Посочената процедура беше приключена на 21 декември 2012 г., без да се налагат изравнителни мерки.
(3)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 12 октомври 2011 г. от Европейската асоциация на производителите на възобновяем етанол (ePURE) („жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват над 25 % от общото производство на Съюза на биоетанол. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за откриването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, износителите/производителите в САЩ, вносителите и другите страни, за които е известно, че са засегнати, както и властите на САЩ. На заинтересованите страни беше предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за откриване на процедурата.
(5)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на това свое искане, беше дадена такава възможност.
1.2.1. Извадка от износители/производители в САЩ
(6)
С оглед на потенциално големия брой износители/производители в САЩ в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(7)
С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и,ако това е така, да направи подбор на такава извадка, от износителите/производителите в САЩ беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията в 15-дневен срок от датата на откриване на разследването и да ѝ предоставят в съответствие с посоченото в известието за откриване на процедурата основна информация за своята дейност, свързана с производството и продажбите на биоетанол, за периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“).
(8)
За подбора на представителната извадка беше направено допитване и до съответните власти на САЩ.
(9)
Над 60 производители/износители заявиха своя интерес и предоставиха исканата информация в определения 15-дневен срок.
(10)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на биоетанол за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка включваше шест производители на биоетанол в САЩ („извадката за САЩ“).
(11)
По време на разследването беше установено, че производството на един от включените в извадката за САЩ производители не е изнасяно за Съюза през РП. Поради това съответното дружество беше изключено от извадката.
(12)
Независимо от факта, че другите включени в извадката производители са посочили във формуляра за извадката, че извършват износ на биоетанол за Съюза, разследването показа, че никой от тях не е осъществил износ на биоетанол за пазара на Съюза. Всъщност те са извършвали продажби на вътрешния пазар на несвързани търговци/извършващи смесване предприятия, които впоследствие са го смесвали с бензин и са го препродавали на вътрешния пазар и за износ, по-специално за Съюза. При разследването на място стана ясно, че всъщност противно на впечатлението, произтичащо от информацията, предоставена от включените в извадката производители в САЩ въз основа на попълнените им формуляри за извадката, посочените производители обикновено не са били наясно дали тяхното производство е предназначено за пазара на Съюза, или за друго място, включително пазара на САЩ, както и не са им били известни продажните цени на търговците/извършващите смесване предприятия. В действителност това означава, че производителите на биоетанол в САЩ не са износителите на разглеждания продукт за Съюза. Всъщност износителите са търговците/извършващите смесването предприятия. Поради това събраните и проверените данни през предварителния етап от извадката за САЩ не дадоха възможност да се установи дали през РП е осъществяван износ на дъмпингови цени на биоетанол от САЩ към Съюза.
(13)
Поради това към онзи момент не е можело да бъдат наложени антидъмпингови мерки.
(14)
С цел установяването на износа на биоетанол за Съюза извадката от САЩ се основаваше основно на предоставените данни от несвързани търговци/извършващи смесване предприятия, които не са били включени в разследването през предварителния етап. Макар че през предварителния етап един такъв търговец оказа съдействие при разследването и предостави допълнителни данни, те бяха сметнати за недостатъчни, за да могат точно и надлежно да се установят необходимите данни с цел изчисляване на дъмпинговите маржове.
(15)
Поради тази причина за приключването на разследването за дъмпинг беше сметнато за необходимо да се използват по-скоро данни на търговците и извършващите смесване предприятия, които в действителност са изнасяли разглеждания продукт за Съюза.
(16)
Поради тази причина бяха изпратени въпросници във връзка с евентуалния дъмпинг на осемте най-големи американски търговци/извършващи смесване предприятия, които са установени през разследването на извадката за САЩ. Тези търговци/извършващи смесване предприятия съставляват над 90 % от общия обем на износа на биоетанол за Съюза. Две дружества се съгласиха да окажат съдействие в разследването, а общият обем на износа им представлява около 51 % от общия обем на износа на биоетанол за Съюза през РП.
1.2.2. Извадка от производители от Съюза
(17)
С оглед на потенциално големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(18)
В известието за откриване на процедура Комисията заяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза (извадка за ЕС). Тази извадка се състоеше от пет дружества и групи измежду 19-те производители от Съюза, известни преди началото на разследването. Подборът на извадката беше направен въз основа на обема на производството на биоетанол през разследвания период и местоположението на известните производители. Извадката представляваше 48 % от общия обем, на който се оценява производството на Съюза през РП.
(19)
При разследването беше установено обаче, че включените в извадката за ЕС групи се състоят от голям брой дружества или отделни субекти, които произвеждат и продават сходния продукт. В случая това би означавало да се разследват 13 дружества, но поради времевото ограничение не беше възможно всяко едно да бъде разследвано. Взето беше решение да се проучат повторно данните, които са били на разположение при подбора на представителната извадка. Беше сметнато, че извадката следва да бъде въз основа на най-големите отделни производствени структури в Съюза и в групите, като едновременно с това се следи за това производителите от Съюза да са разположени в различни държави-членки.
(20)
Така беше подбрана окончателна извадка за ЕС от шестима отделни производители въз основа на представителността по отношение на производството и обема продажби на биоетанол през РП и географското местоположение на производителите. Тези разположени в Белгия, Нидерландия, Франция, Обединеното кралство, Швеция и Германия производители съставляват 36 % от общия изчислен обем на производството на Съюза и 44 % от общото производство, отчетено от дружествата, представили данни за подбора на извадката. Беше прието, че тази извадка е представителна за проучването на евентуалната вреда, нанесена на промишлеността на Съюза.
(21)
На заинтересованите страни беше предоставена възможността да представят своите коментари относно целесъобразността на така подбраната извадка.
(22)
Някои от страните заявиха, че извадката за ЕС е по-непредставителна от първоначално подбраната, в която са били включени групи от дружества. Според тях състоянието на промишлеността на Съюза би могло да се анализира обективно единствено ако в извадката се включат всички дружества, които са част от групи. По-специално те изтъкнаха, че разходите и приходите биха могли да се отнесат към определени дружества от група, които не са посетени и по тази причина не са отразени в анализа на вредата.
(23)
В това отношение следва да се отбележи, че Комисията надлежно разгледа и проучи данните, предоставени от всички включени и невключени в извадката дружества и по-специално от дружествата, принадлежащи към групи, за да отразява анализът на вредата пълно и точно всички разходи и приходи, свързани с производството и продажбите на подбраните дружества.
(24)
Някои страни оспориха включването в извадката за ЕС на производители от Съюза, които отскоро осъществяват дейност. Те изказаха също твърдението, че дружество със съществен незает капацитет през 2011 г. с местоположение в държава-членка, която не е въвела Директивата за енергията от възобновяеми източници („RED“) (4), е следвало да не бъде включено в извадката. Те твърдяха още, че ако тези дружества в крайна сметка бъдат включени в извадката, Комисията следва да коригира данните им, за да бъдат отразени тези извънредни обстоятелства.
(25)
Приема се, че скорошното започване или възобновяване на дейност от страна на тези дружества не е пречка за включването им в извадката. Това включване не противоречи на критериите за подбор на извадка, установени в член 17 от основния регламент. Що се отнася до корекцията на данните им, страните не са представили конкретен проблем или доказателства в подкрепа на твърдението си, нито определящ принцип за начина на извършване на исканата корекция.
(26)
Освен това при разследването не са установени разходи, например за ускорена амортизация, въз основа на които следва да се направи корекция за евентуално изкривяване поради началния етап на дейността. Поради това твърдението се отхвърля.
(27)
Някои страни оспориха и изключването от извадката за ЕС на едно дружество, което преди това е било включено в подбора и се намира в държава-членка с високо потребление и производство на биоетанол. Тяхното твърдение беше, че икономическото състояние на дружеството е добро и това е причината за изключването му от извадката. Те представиха довода, че подборът за извадката е бил изкривен с цел констатиране на вреда. Според тези страни Комисията е трябвало да разпрати т.нар. „свръхкратки въпросници“ на всички производители, за да събере относимите данни с цел подбор на извадка.
(28)
Що се отнася до разпращането на свръхкратки въпросници, следва да се отбележи, че преди подбора за извадката Комисията поиска информация от всички производители от Съюза, за които е известно, че са засегнати, за да събере относимите данни с цел подбор за извадката. Както е посочено в точка 5.2.1 на известието за откриване на процедура, от датата на откриване на разследването тази информация е достъпна за заинтересованите страни в досието, с което може да се направи справка, и естеството ѝ не свидетелства за икономическото състояние на отговорилите на въпросниците дружества. Поради това Комисията разполагаше с достатъчно относима информация за подбора за представителната извадка при спазване на критериите съгласно член 17 на основния регламент, но не беше в състояние да направи подбор въз основа на резултатите на дружествата. По тези причини горните твърдения бяха отхвърлени.
(29)
Накрая беше направено твърдението, че е трябвало извадката да включва дружества, произвеждащи биоетанол от захарно цвекло, тъй като производството от тази суровина може да бъде много по-печелившо, отколкото например от пшеница. Макар че това твърдение не беше обосновано, наличната информация сочи, че произведеният от захарно цвекло биоетанол съставлява само незначителна част от общото производство на Съюза, а именно около 12 % през 2011 г., както и че две от включените в извадката дружества частично използват захарно цвекло като суровина за производство на биоетанол. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(30)
Въз основа на горепосоченото се приема, че извадката, подбрана по начина, описан по-горе за целите на анализа на вредата, е представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.3. Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(31)
С оглед на потенциално големия брой вносители, засегнати от процедурата, в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се подбере извадка от вносители в съответствие с член 17 от основния регламент.
(32)
Само трима вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката в срока, определен в известието за откриване на процедурата. С оглед на ограничения брой оказващи съдействие вносители не беше сметнато за необходимо да се изготвя извадка.
1.2.4. Отговори на въпросниците и проверки
(33)
Комисията изпрати въпросници на всички страни, за които е известно, че са засегнати. Поради това въпросници бяха изпратени на включените в извадката износители/производители в САЩ, на включените в извадката производители от Съюза, на тримата оказали съдействие несвързани вносители в Съюза и на всички ползватели, за които беше известно, че са засегнати от разследването.
(34)
Получени бяха отговори от включените в извадката износители/производители от САЩ, включените в извадката производители от Съюза, двама несвързани вносители и четирима ползватели.
(35)
Комисията потърси и провери цялата информация, предоставена от заинтересованите страни, която сметна за необходима за окончателното определяне на дъмпинга, на произтичащата от него вреда и на интереса на Съюза.
(36)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
Износители/производители в САЩ
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Илинойс;
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Илинойс;
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Айова;
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Айова;
-
POET LLC, Wichita, Kansas and Sioux Falls, Южна Дакота.
Несвързан търговец в САЩ
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Тексас.
Свързан търговец в Швейцария
-
Cargill International SA, Женева.
Производители в Съюза
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Нидерландия;
-
BioWanze S.A., Wanze, Белгия;
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Германия;
-
Ensus, Yarm, Обединено кралство;
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Швеция;
-
Tereos BENP, Lillebonne, Франция.
Несвързани вносители в Съюза
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Нидерландия;
-
Greenergy Fuels Limited, London, Обединено кралство.
Ползватели в Съюза
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V., Rotterdam, Нидерландия.
1.3. Разследван период и разглеждан период
(37)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(38)
Разглежданият продукт е биоетанол, понякога наричан „етанол гориво“, т.е. етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), денатуриран или неденатуриран, с изключение на продуктите със съдържание на вода над 0,3 % (m/m), измерено в съответствие със стандарт EN 15376, както и етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), съдържащ се в смеси с бензин със съдържание на етилов алкохол над 10 % (v/v), с произход от САЩ, класиран понастоящем в кодове по КН ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 и ex 3824 90 97.
(39)
Биоетанолът може да се произвежда от различни селскостопански суровини, като например захарна тръстика, захарно цвекло, картофи, маниока и царевица. В САЩ се прави разграничение въз основа на различните видове суровини, както е посочено по-долу:
а)
конвенционално биогориво (произвеждано основно от царевична суровина и обикновено наричано „царевичен етанол“), определяно като възобновяемо гориво, което се получава от царевично нишесте и се произвежда от обекти, чието строителство е започнало след датата на приемане на Закона за енергийната независимост и сигурност от 2007 г. (Energy Independence and Security Act, EISA) (5), и което трябва в бъдеще да даде възможност за 20 % намаление в емисиите на парникови газове (ПГ) в сравнение с емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл на бензина и дизела;
б)
подобрено биогориво, което се определя като възобновяемо гориво, различно от добивания от царевично нишесте етанол, което се получава от възобновяема биомаса и емисиите му на ПГ за целия жизнен цикъл, определени по Закона за политиката по отношение на енергетиката (Energy Policy Act, EPA), са поне 50 % по-малко, отколкото емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл. Това понятие включва „целулозни биогорива“, като биоетанол и „дизел от биомаса“. Списъкът с подобрени биогорива включва списъка с целулозни биогорива, дизел от биомаса и недиференцирани подобрени биогорива.
(40)
По-специално целулозното биогориво (6) се определя като възобновяемо гориво, което се добива от всякаква целулоза, хемицелулоза или лигнин, получаван от възобновяема биомаса, и чиито емисии на ПГ за целия жизнен цикъл, определени от администратора по EPA, са поне 60 % по-малко, отколкото емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл. Целулозните биогорива включват целулозен биоетанол. Федералното правителство на САЩ оказва значителна подкрепа на изследвания и пилотни проекти за производство на подобрени биогорива и по-специално целулозен биоетанол, особено такъв, който се извлича от селскостопански и горскостопански отпадъци. Според длъжностни лица в САЩ и публично достъпните данни (7) производството на този вид биоетанол ще достигне приблизително 4 милиарда литра през 2014 г. и над 50 милиарда литра до 2021 г. Производството на целулозен биоетанол е било незначително през РП.
(41)
По време на разследвания период до момента основната суровина, използвана в САЩ, е била царевицата, а в Съюза - пшеницата.
(42)
Разследването показа, че биоетанолът в общия случай се продава чист на извършващи смесването предприятия/търговци (8), които го добавят най-вече към бензин за производство на смеси с високо съдържание на биоетанол, които се изнасят или продават на вътрешния пазар за по-нататъшно смесване и използване като гориво. Смесването не е много сложно действие и може да се извършва чрез влагане на продуктите в специални резервоари, като се добавят желаните проценти биоетанол и бензин.
(43)
За разпознаване на различните използвани по света видове биоетанол, биоетанолови смеси или примеси, етаноловите горивни смеси са обозначени с „E“ и номер, който съответства на обемния процент етанолово гориво в сместа. Например E85 означава 85 % безводен етанол и 15 % бензин. Смесите с ниско съдържание на етанол - от E5 до E25 - са известни и като газохол, макар че на международно равнище терминът „газохол“ най-често се използва за сместа E10. До 2011 г. смеси до E10 са използвани в над двадесет държави по света начело със САЩ, където почти всичкият продаван на дребно бензин през 2010 г. е смес с 10 % съдържание на биоетанол.
(44)
Разследването показа, че всички видове биоетанол се смятат за биогорива съгласно настоящата програма по Националния стандарт за възобновяеми горива (National Renewable Fuel Standard, RFS1), установена със Закона за енергийната политика от 2005 г., с който се изменя Законът за чистотата на въздуха (Clean Air Act), като се въвежда първият национален стандарт за възобновяеми горива. Конгресът на САЩ е натоварил Агенцията за опазване на околната среда на САЩ (Environmental Protection Agency, EPA) с отговорността да съгласува изготвянето и изпълнението на тази програма с Министерството на енергетиката и Министерството на земеделието на САЩ и със заинтересованите страни.
(45)
В резултат на енергийната си политика САЩ се превърнаха в най-големия световен производител на биоетанол, чието производство към 2005 г. е съставлявало 57,5 % от производството в света. През 2009 г. изискванията на EPA гарантираха да се произведат най-малко 11 милиарда американски галона възобновяеми горива, най-вече с оглед спазването на целите, заложени в Закона за енергийната независимост и сигурност от 2007 г. (Energy Independence and Security Act). Широкомащабното производството също така даде възможност на американските производители да изнасят биоетанол на други пазари, включително Съюза.
(46)
Според официални източници на информация, пазарни и публично достъпни данни (9) всички видове биоетанол и биоетанол в смеси, а именно смеси на биоетанол с минерален бензин, както е обяснено в съображение 43 по-горе, които се произвеждат и продават в САЩ или се изнасят, спадат към биоетаноловите горива и са част от пакет законодателни актове относно енергийната ефективност, енергията от възобновяеми източници и алтернативните горива в САЩ.
(47)
Установено бе, че въпреки възможните различия по отношение на използваните за производството суровини или производствения процес всички видове биоетанол и биоетанол в смеси, обхванати в това разследване, имат еднакви или много сходни основни физически, химически и технически характеристики и се използват с една и съща цел. Евентуалните незначителни разлики в разглеждания продукт не променят основното му определение, характеристиките му или възприемането му от различните заинтересовани страни.
(48)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че определението на разглеждания продукт не е ясно, по-специално тъй като не позволява разграничаване на биоетанола, предназначен за използване като гориво, от този с друго предназначение. Според тях по тази причина разследването следва да обхване етанола с всякакви предназначения и от всякакви източници, включително синтетичния етанол, който се конкурира с биоетанола за промишлена употреба.
(49)
Друга заинтересована страна излезе с обратното твърдение - че разследването следва да обхване единствено биоетанола, предназначен за използване като гориво, т.е. да се изключи биоетанолът за промишлена употреба.
(50)
В тази връзка се обръща внимание, че разглежданият продукт следва да се определя най-вече въз основа на неговите основни физически, технически и химически характеристики, а не на предназначението или приложението му. Продукт, който има различни приложения, действително може да има еднакви или сходни основни характеристики независимо от по-нататъшната му употреба, като при някои обстоятелства може да се наложи задълбочаване на анализа за определяне на продукта и обхвата му предвид спецификата на отрасъла и пазара.
(51)
В този случай беше ясно, че целта на известието за откриване на процедурата не е синтетичният етанол да се включи в определението на продукта. Синтетичният етанол е с различни характеристики от тези на биоетанола и не отговаря на горните критерии, свързани с определението на разглеждания продукт. В това разследване не взе участие производител, чиято дейност е насочена към производството на този продукт. Следователно синтетичният етанол не може да бъде включен в определението на разглеждания продукт и е извън обсега на разследването. Обратно на направено от някои страни предложение посоченото уточнение не води до промяна на обхвата на разследването или на определението на разглеждания продукт и не се е отразило върху качеството на използваните данни.
(52)
Биоетанолът, предназначен за използване като гориво, и този с други приложения могат да имат сходни характеристики. При разследването обаче дъмпингът беше проучен по отношение на стопански субекти от САЩ, които произвеждат или смесват биоетанол, предназначен за употреба като гориво, а именно биоетанолът, който се използва в горивна смес. По същия начин разследването на производителите от Съюза беше насочено към биоетанола, предназначен за използването като гориво, а не за друга употреба. Поради тази причина биоетанолът, предназначен за употреба, различна от тази за гориво, следва да не попада в обхвата на това разследване.
(53)
Вносителите, които не възнамеряват да използват внесен от САЩ биоетанол, предназначен за използване като гориво, имат възможността да подадат декларация в съответствие с разпоредбите относно крайната употреба, установени в членове 291 - 300 от разпоредбите за прилагане на Митническия кодекс на Съюза (10).
2.2. Сходен продукт
(54)
Установено беше, че основните физически, химически и технически характеристики на биоетанола, произвеждан от промишлеността на Съюза и продаван на пазара на Съюза, са сходни с тези на биоетанола, изнасян за Съюза от САЩ.
(55)
Както е описано в съображение 39 по-горе, биоетанолът може да се произвежда от различни суровини. Разследването обаче не показа използваната суровина да води до разлики в характеристиките на крайния продукт. Установено беше, че разглежданият продукт, произвеждан в САЩ, по-специално от царевица, и изнасян за Съюза, е взаимозаменяем с този, който се произвежда от пшеница и се продава в Съюза от производители от Съюза. Освен това няма съществени различия в употребата и възприятието на биоетанола от страна на стопанските субекти и ползвателите на пазара.
(56)
Поради това се потвърди, че произвежданият и продаван в Съюза биоетанол и разглежданият продукт, изнасян от САЩ, следва да се смятат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(57)
Някои от включените в извадката производители от САЩ изказаха твърдението, че произвежданият и продаван на пазара на САЩ биоетанол не е сходен на разглеждания продукт, тъй като той не отговарял точно на определението на продукта в известието за откриване на процедурата. В действителност продаваните на пазара на САЩ видове биоетанол имат водно съдържание над прага от 0,3 % и отговарят по-скоро на стандарта в САЩ (ASTM), отколкото на EN 15376.
(58)
При разследването стана ясно обаче, че произвежданият за продажба на пазара в САЩ биоетанол като цяло има същите основни физически, химически и технически характеристики като тези на разглеждания продукт. В член 1, параграф 4 от основния регламент е определено, че сходният продукт не следва да е непременно еднакъв във всяко отношение с разглеждания продукт и може да бъде продукт, който, макар и да не е еднакъв във всяко отношение, притежава характеристики, максимално доближаващи се до тези на разглеждания продукт. Такъв е случаят по отношение на продавания на пазара в САЩ биоетанол и изнасяния за Съюза биоетанол. Налице са прецеденти, при които дадени продукти са приети за сходни на разглеждания продукт въпреки някои разлики (11).
(59)
Поради това беше решено да се преразгледа предварителната констатация и да се счита, че продаваният на пазара в САЩ биоетанол по стандарт ASTM е сходен на разглеждания продукт по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Въведение
(60)
Както е обяснено в съображения 6- 16 по-горе, с оглед на разследване на възможното наличие на дъмпинг в разследването бяха обхванати, от една страна, производителите на биоетанол и, от друга, търговците/извършващите смесване предприятия, които изнасят разглеждания продукт за пазара на Съюза.
(61)
В съответствие с член 9, параграф 5 от основния регламент налагащият митото регламент определя митото за всеки отделен доставчик, а ако това е практически неприложимо, съответно митото за засегнатата държава доставчик.
(62)
Някои производители твърдяха, че е възможно да се определят и проследят продуктите им при продажби на американски стопански субекти за износ, особено за Съюза. Те се позоваха на процедурата по сертифициране, предвидена в RED, но поясниха, че не могат да направят връзката между своите продажби на пазарите в САЩ и осъществявания от други стопански субекти износ за ЕС. Както е посочено в съображения 12 по-горе и 63 по-долу, тези производители не са знаели равнището на експортните цени за Съюза.
(63)
В настоящия случай беше установено, че структурата на промишлеността, свързана с биоетанола, както и начинът, по който разглежданият продукт се произвежда и продава на американския пазар и се изнася за Съюза, правят практически неприложимо установяването на индивидуални дъмпингови маржове за американските производители. По-конкретно включените в извадката за САЩ производители не са изнасяли разглеждания продукт за Съюза и разследваните търговци/извършващи смесване предприятия са го доставяли от различни производители и са го смесвали и продавали по-специално за износ за Съюза, т.е. обратно на изказани твърдения на гореспоменатите страни е невъзможно да се проследят поотделно всички покупки и да се съпоставят нормалните стойности спрямо съответните експортни цени и е невъзможно да се установи производителят в момента на износа за Съюза. С други думи всяка пратка за ЕС съдържа биоетанол, произведен от различни американски производители в САЩ, а не единствено от включените в извадката за САЩ. Освен това разследването показа също, че цените на включените в извадката за САЩ производители, фактурирани за американските им клиенти в САЩ, не съответстват на реално платената/дължимата цена за разглеждания продукт при износа му за Съюза.
(64)
Поради тази причина се счита, че следва да се определи дъмпингов марж за цялата държава.
3.2. Нормална стойност
(65)
За определяне на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо определи дали продажбите на разглеждания продукт от страна на двамата съдействащи търговци/извършващи смесване предприятия на независими клиенти на вътрешния пазар са осъществени в представителни обеми, т. е. дали общият обем на тези продажби представлява не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза през РП.
(66)
Като се има предвид, че продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар са осъществени в достатъчен обем, нормалната стойност беше определена въз основа на платената/дължимата цена на двамата гореспоменати търговци/извършващи смесване предприятия от страна на независими клиенти в САЩ при обичайни търговски условия.
3.3. Експортна цена
(67)
Оказващите съдействие търговци/извършващи смесване предприятия представиха данни, които дадоха възможност експортната цена да бъде определена въз основа на цените им, които са реално платени/дължими в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент. В случай на сделки, при които износът за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество, експортната цена беше определена въз основа на цената на свързания търговец при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
(68)
По отношение на продажбите, осъществени чрез свързан търговец с местоположение в Швейцария, разходите по продажбите, общите и административните разходи, както и печалбата не са приспаднати от експортната цена, тъй като не са сметнати за разходи, извършени между вноса и препродажбата в Съюза. Разследването показа, че основната дейност на свързания търговец е включвала, от една страна, управление на паричните средства на търговското звено, извършващо дейности във връзка със захарта, към което са били и биогоривата, и, от друга, хеджинг на свързаните със селското стопанство рискове чрез сключване на договори за деривативни продукти както без посредници, така и на организираните финансови пазари.
(69)
Някои американски производители твърдяха също, че обичайната практика на институциите е като експортна цена за изчисляване на дъмпинга да използват продажната цена на износителя за първия независим клиент. В този случай тази цена би била продажната цена на американските производители към несвързаните американски търговци/извършващи смесване предприятия. Както е посочено в съображения 62 и 63 по-горе обаче никой от американските производители на биоетанол не е осъществил износ на разглеждания продукт за Съюза. Поради тази причина тяхната цена на вътрешния пазар не може да бъде използвана, тъй като не е платена или дължима експортна цена на разглеждания продукт в Съюза. Следователно твърдението им не може да се приеме.
3.4. Сравнение
(70)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена по видове от продукта, установена за оказващите съдействие търговци/извършващи смесване предприятия беше направено въз основа на цена франко завода, като в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. Един търговец/извършващо смесване предприятие твърди, че данните за продажбите на вътрешния пазар не са представителни. Поради липса на данни за всички продажби на вътрешния пазар, предоставени от търговеца/извършващите смесване предприятия, изчислението се основава единствено на данните от въпросниците и проверките на място в обектите.
(71)
Един търговец/извършващо смесване предприятие твърди, че изчислението на продажната цена на вътрешния пазар следва да бъде въз основа на данните от спот пазара на NYMEX. Комисията смята, че потвърдените данни от двамата търговци/извършващи смесване предприятия са по-надеждни.
(72)
За целта, когато беше приложимо и обосновано, бяха направени корекции с оглед на разликите по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, натоварване и допълнителните разходи.
(73)
Особеността при разглеждания продукт и сходния продукт е, че търговците/извършващите смесване предприятия са получили субсидия през РП основно под формата на акцизни кредити върху продажбите на смеси с биоетанол. При използвания за установяване на нормалната стойност и експортната цена метод в пълна степен се вземат предвид реалните продажни цени, цените на вътрешния пазар и експортните цени на посочените търговци/извършващи смесване предприятия. Поради тази причина при сравнението между продажбите, осъществени от търговци/извършващи смесване предприятия на американския пазар и експортните цени на търговци/извършващи смесване предприятия за Съюза с цел определяне равнището на дъмпинга за разглеждания продукт се предотвратява евентуалното въздействие, което субсидирането би могло да е оказало, тъй като то влияе в еднаква степен както на продажбите на вътрешния пазар, така и на експортните продажби през РП. Един търговец/извършващо смесване предприятие изказа твърдението, че не е получил субсидия за продажбите си на вътрешния пазар, без обаче да го подкрепи с доказателства. Също така твърдението трудно може да се докаже въз основа на предоставената от американските органи информация относно използването на субсидията.
3.5. Дъмпинг
(74)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове от продукта беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид от разглеждания продукт. Въз основа на това сравнение беше установено, че съдействащите несвързани търговци/извършващи смесване предприятия са извършвали дъмпинг.
(75)
Среднопретегленият дъмпингов марж от 9,5 % беше установен въз основа на обобщените данни на съдействащите търговци/извършващи смесване предприятия и представлява среднопретегленият дъмпингов марж за САЩ.
(76)
Някои от включените в извадката американски производители твърдяха, че в случай на налагане на окончателни антидъмпингови мерки те очакват да запазят индивидуалната си митническа ставка. С оглед на гореизложеното в съображения 6-16 и аргументите в съображения 60-64 твърдението не може да бъде прието, понеже при разследването се потвърди, че тези стопански субекти не са осъществили износ за Съюза през РП, т.е. не е могло да се проследят продуктите им при износа за Съюза и в общия случай те не са знаели кога е осъществен той и каква цена е платена/дължима на вносителите от Съюза, поради което за тези производители не могат да определят надеждно експортна цена и дъмпингов марж.
(77)
Някои производители поискаха допълнителна информация за изчислението на дъмпинга, установен за двамата оказващи съдействие търговци/извършващи смесване предприятия. Следва да се вземе предвид обаче, че, от една страна, поисканата информация съдържа поверителна бизнес информация, поради което не може да се оповестява на страни, различни от засегнатата, от друга страна, обичайната практика на институциите е да се оповести на всички страни общият метод, прилаган за определяне на дъмпинга, при който не са използвани индивидуални данни за изчисленията. Този метод е описан в изпратения до всички страни общ документ във връзка с оповестяването.
4. ВРЕДА
4.1. Производство и промишленост на Съюза
(78)
Производството на Съюза беше установено въз основа на предоставения при разследването от жалбоподателя доклад за положението на пазара. Общото производство на Съюза на сходния продукт, посочено в този доклад, беше сравнено с информацията, представена от 17-те оказващи съдействие производители от Съюза. При това сравнение беше установена малка разлика от около 5 %. Това се дължи на факта, че някои относително малки несъдействащи производители от Съюза не представиха информация за производството си. Въз основа на това е изчислено, че общото производство на Съюза е било 3,42 милиона тона през РП. Производителите от Съюза съставляват общото производство на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
4.2. Потребление в Съюза
(79)
Потреблението в Съюза беше установено въз основа на общото производство на промишлеността на Съюза, към което се добавя обемът на вноса от трети държави, установен въз основа на най-добрите налични статистически данни, а се отчисляват промените в стоковите наличности и износът на промишлеността на Съюза според данните, докладвани от промишлеността на Съюза. Някои страни твърдяха, че статистическите данни, използвани за определяне на потреблението, са непълни, понеже не са взети предвид значителни обеми на внос на биоетанол от други трети държави, особено през РП. Изтъкнато беше и твърдението, че обемът на вноса от САЩ е завишен от Комисията и следователно данните за потреблението и пазарния дял не са надеждни.
(80)
Тези твърдения бяха анализирани и съпоставени с наличната информация. По отношение на вноса от други държави страните не представиха доказателства за обемите на вноса на разглеждания продукт. Въпреки това вносът от други държави беше взет под внимание при изчислението на вноса. По отношение на обема на вноса от САЩ беше открита техническа грешка в изчислението на вноса от САЩ през РП. Поради това обемът на вноса беше повторно разгледан и коригиран, където беше сметнато за необходимо. Въпреки това горепосоченото няма отражение върху заключенията от оценката за вредата и причинно-следствената връзка.
(81)
По отношение на вноса на разглеждания продукт следва да се подчертае, че за този продукт не съществуват отделни митнически кодове съгласно Комбинирана номенклатура. Освен това кодовете по Комбинираната номенклатура, по които може да се декларира разглежданият продукт пред митническите органи, включват и други продукти.
(82)
При вноса на смеси на биоетанол от проверените отговори на въпросниците на несвързаните вносители става ясно, че по-големият обем на вноса е деклариран пред митническите органи с код по ТАРИК 3824909799. Обемът на вноса обаче не може да бъде получен пряко от Евростат, понеже посоченият код по ТАРИК включва различни химически продукти освен разглеждания продукт.
(83)
По отношение на вноса, деклариран по кодове от Комбинираната номенклатура 2207 10 00 и 2207 20 00, беше невъзможно да се разграничи разглежданият продукт от другите продукти, нямащи отношение към разследването, поради липса на достатъчно информация за внесения продукт.
(84)
Поради това при липсата на пълни данни за вноса, които да са налични в Евростат, беше решено да се прибегне до други източници на информация с цел установяване на вноса на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
(85)
С цел получаване на най-добра оценка на вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ беше сметнато, че статистическите данни, предоставени от американската Комисия за международната търговия (ITC), представляват най-надеждната база. Отчетените обеми на износа съответстват на американските митнически кодове 22071060 и 22072000.
(86)
Беше използван обоснован подход за оценка на тези обеми на внос и при определянето на вноса от САЩ за пазара на Съюза бяха взети предвид всички количества, докладвани от Комисията за международната търговия на САЩ.
(87)
Оценката по отношение на вноса в Съюза с произход от Бразилия е направена въз основа на следните източници на информация: докладите за вноса в Обединеното кралство, публикувани от Агенцията за възобновяеми горива на Обединеното кралство; извлечения от базата за подробни митнически данни за вноса, предоставени от Нидерландия, Швеция, Финландия, както и от Евростат. За Нидерландия, Швеция и Финландия обемът на вноса е изчислен по вносители и износители, както и по описание на продукта, когато тези данни са налични. За оценката на този внос беше приложен консервативен подход. Всички докладвани количества бяха взети предвид при изчисляването на вноса.
(88)
Най-накрая, бяха използвани и данни на Евростат за изчисление на остатъчния внос в Съюза за държавите-членки, различни от посочените в съображение 87 по-горе. Беше направена корекция на обемите на вноса въз основа на процента на биоетанол, използван като гориво в Съюза. Източникът на посочената корекция може да бъде открит в жалбата. Посоченият процент беше получен от годишния баланс за етиловия алкохол, публикуван от Европейската комисия (12). Процентът на използвания за гориво биоетанол в Съюза е бил 54 % през 2008 г., 66 % през 2009 г. и 68 % през 2010 г. По отношение на РП с оглед изчисление на съответния осъществен внос през РП е използван процентът за 2010 г.
(89)
За изчисление на вноса с друг произход използваните източници на информация са данните от Евростат и извлеченията от бази данни за митническия внос, предоставени от Нидерландия, Швеция и Финландия. Същият метод е взаимстван и за установяване на вноса от Бразилия.
(90)
По отношение на изчислението на средната единична CIF цена на вноса от САЩ и Бразилия източникът на информацията са извлеченията от базата за подробни митнически данни за вноса, предоставени от Нидерландия, Швеция и Финландия. Относно САЩ са използвани и данни от проверения въпросник на един несвързан вносител. За САЩ средните CIF цени за 2008 г. и 2009 г. бяха изчислени въз основа на средната отчетена от Комисията за международната търговия на САЩ цена за посочените години в съпоставка със средната единична CIF цена, получена за 2010 г.
(91)
Промените в стоковите наличности бяха установени въз основа на предоставената от жалбоподателя информация за промишлеността на Съюза.
(92)
На тази основа беше установено, че потреблението на Съюза е следното:
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Общо производство на Съюза (тонове) (А)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Общ внос от трети държави, включително засегнатата държава (тонове) (Б)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Общ износ от промишлеността на Съюза за държави извън ЕС (тонове) (В)
26 263
41 023
53 085
59 633
Промени в складовите наличности (13) (тонове) (В)
0
4 730
-8 415
-5 458
Потребление на Съюза (тонове)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Индекс: 2008 г. = 100
100
115
121
129
Източник:
(А) доклад за положението на пазара; (Б) Евростат, Комисията за международната търговия на САЩ, Агенцията за възобновяемите горива на Обединеното кралство и митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия; (В) жалбата, отговори на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза и информация за промишлеността на Съюза, представена в жалбата.
(93)
По време на разглеждания период потреблението на Съюза се е увеличило значително, а именно с 29 %. Увеличението на потреблението е било стимулирано от прилагането на Директивата за енергията от възобновяеми източници (RED) в държавите-членки, въвели цели за растежа на потреблението на енергията от възобновяеми източници.
4.3. Внос в Съюза от засегнатата държава
4.3.1. Обем, пазарен дял и цена на вноса от засегнатата държава
(94)
По отношение на обема, пазарния дял и цената се наблюдават следните тенденции за вноса в Съюза от САЩ през разглеждания период.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от САЩ (в тонове) (А)
63 406
53 332
348 868
686 185
Индекс: 2008 г. = 100
100
84
550
1 082
Пазарен дял (%)
1,9
1,4
8,5
15,7
Индекс: 2008 г. = 100
100
73
454
837
Средна цена в EUR/тон (Б)
590,6
552,5
542,5
626,7
Индекс: 2008 г. = 100
100
94
92
106
Източник:
(А) обем на износа, деклариран от Комисията за международната търговия на САЩ; (Б) митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия и проверени отговори на въпросника, предоставени от несвързани вносители.
(95)
Обемът на вноса от САЩ се е увеличил значително през разглеждания период - от 63 406 тона на 686 185 тона. Същата тенденция се наблюдава и за пазарния дял на износителите за Съюза от САЩ - от 1,9 % на 15,7 % за този период.
(96)
Макар че средните цени на вноса от САЩ са се увеличили с 6 % през разглеждания период, цените на износителите от САЩ неотменно остават по-ниски от средните цени на производителите от Съюза, както е обяснено в съображение 117 по-долу. Това системно подбиване на цените от страна на износителите от САЩ е в основата на значителния ръст на постигнатия от тях пазарен дял през разглеждания период.
4.3.2. Подбиване на цените чрез вноса от засегнатата държава
(97)
С цел анализ на подбиването на цените през РП среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта, фактурирани на несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на равнището на цена франко завод, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на износителите от САЩ за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF. За да се позволи обективно сравнение на цените, към американските цени са направени целесъобразните корекции, за да се вземат предвид съществуващите мита и разходите след вноса.
(98)
Резултатът от това сравнение, изразен като процент от продажните цени на включените в извадката производители от Съюза през разследвания период, показва трайно подбиване на цените средно със 5,6 %. Това подбиване на цените сочи за ценови натиск, упражняван от вноса от засегнатата държава върху пазара на Съюза, по-специално през РП.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Предварителни забележки
(99)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проучването на влиянието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели за определяне състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(100)
Анализът на вредата по отношение на макроикономическите данни като производство, производствен капацитет, оползотворяване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, запаси, заетост, производителност и размер на дъмпинговия марж се основава на данните за промишлеността на Съюза като цяло, предоставени от ePURE.
(101)
Анализът на вредата по отношение на микроикономическите данни като цени, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, възнаграждения и запаси се основава на данните, предоставени от включените в извадката производители от Съюза чрез проверените отговори на въпросника.
(102)
Биоетаноловата промишленост е все още в начален етап на развитие в Съюза. В последно време дружествата са инвестирали в нови или в разширяването на съществуващи производствени съоръжения, за да се обезпечи нарастващото търсене в Съюза. Започването на производство от нови производители през разглеждания период е довело до положителни тенденции при показатели като производство, производствен капацитет, обем на продажбите и заетост.
(103)
Разследването показа също, че за да се достигнат нормални равнища на производство в този вид промишленост, е необходимо известно време - между две и три години от началото.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (тонове)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Индекс: 2008 г. = 100
100
130
152
157
Производствен капацитет (тонове)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Индекс: 2008 г. = 100
100
116
136
137
Оползотворяване на капацитета
63
70
70
72
Индекс: 2008 г. = 100
100
112
112
114
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(104)
В резултат на RED производството на Съюза се е увеличило значително през разглеждания период - с приблизително 57 %. В периода от 2008 г. до 2010 г. производството на Съюза е нараснало с 36 %, но след това темпът на растеж рязко се забавя и намалява до 3,5 % през РП спрямо 2010 г.
(105)
Производственият капацитет също се е увеличил с 37 % през разглеждания период, следвайки модел, сходен с този на производството.
(106)
Оползотворяването на капацитета през разглеждания период се подобрява с 14 %: ръст, постигнат в началото на разглеждания период. Като се има предвид, че някои производители от Съюза са били в началния си етап през 2009 г., се е предвиждало оползотворяването на капацитета да се подобри по-късно, поради факта че на такива производители са им необходими между две до три години от началото на дейността за достигане на нормални равнища на производство, както е обяснено в съображение 103 по-горе. Случаят обаче не е такъв.
(107)
При разследването се потвърди, че няколко дружества в ЕС са започнали производствена дейност в началото или по време на разглеждания период заради очакваното публикуване на RED. Това е довело до положителни тенденции, по-специално по отношение на факторите за вредата, най-вече в периода до 2010 г. Положението на пазара на Съюза обаче се променя, което съвпада с голямото увеличение на дъмпинговия внос от САЩ през 2010 г., и очакваният растеж на дейността през РП не се превръща в реалност.
4.4.3. Обем на продажбите и пазарен дял
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (тонове)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Индекс: 2008 г. = 100
100
130
152
159
Пазарен дял
60,2
68,3
76,2
74,0
Индекс: 2008 г. = 100
100
113
126
122
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(108)
Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се увеличили със съответно 59 % и 13,8 процентни пункта през разглеждания период. Обемът на продажбите е нараствал постоянно между 2008 г. и 2010 г. Между 2010 г. и РП обаче обемът на продажбите изостава от потреблението, което регистрира ръст от 6,8 % през същия период.
(109)
По сходен начин пазарният дял на промишлеността на Съюза е нараствал до 2010 г., но през РП се свива. В периода между 2010 г. и РП, докато вносът от САЩ почти удвоява своя пазарен дял, като се увеличава със 7,2 процентни пункта, промишлеността на Съюза регистрира спад от 2,2 процентни пункта.
4.4.4. Растеж
(110)
Потреблението на Съюза се е увеличило значително през разглеждания период, а именно с 29,2 %. Макар че обемът на продажбите и пазарният дял също са се увеличили през този период, промишлеността на Съюза не е извлякла пълна полза от това нарастване на потреблението, особено от 2010 г. нататък. От 2010 г. до РП нарастването на обема на продажбите, осъществявани от промишлеността на Съюза, забавя темп и пазарният дял намалява спрямо предходните години.
(111)
Някои заинтересовани страни заявиха, че моделът на растеж, видим от определени показатели през разглеждания период, не отразява състоянието на промишленост, на която е била нанесена вреда. Както обаче е обяснено по-горе, разследването показа, че забавянето на растежа на промишлеността на Съюза през 2010 г. и през РП съвпада с голямото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от САЩ.
4.4.5. Заетост и производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой служители
2 331
2 419
2 523
2 552
Индекс: 2008 г. = 100
100
104
108
109
Производителност
(единица/служител)
924
1 157
1 298
1 328
Индекс: 2008 г. = 100
100
125
141
144
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(112)
Заетостта се е увеличила с 9 % през разглеждания период. Тя е нараснала по-конкретно с 8 % от 2008 г. до 2010 г., а през РП ръстът е незначителен от само 1 %. Това съответства на тенденциите, свързани с капацитета и производството в Съюза.
(113)
Производителността на работната сила в промишлеността на Съюза беше измерена като продукция на заето лице за една година. Тя се е увеличила значително през разглеждания период - с 44 %, което е свързано с придобиването на знания и умения и повишението на ефективността по време на началната фаза и след това.
4.4.6. Размер на действителния дъмпингов марж
(114)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от засегнатата държава, въздействието върху промишлеността на Съюза на установените през РП дъмпингови маржове не може да се смята за незначително.
4.4.7. Възстановяване от последиците от предишен дъмпинг
(115)
Този въпрос не е актуален в случая поради отсъствието на последици от предишен дъмпинг.
4.4.8. Средни единични цени на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена (EUR)
702,59
634,88
657,41
768,59
Индекс: 2008 г. = 100
100
90
94
109
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(116)
През разглеждания период цените на промишлеността на Съюза като цяло са се увеличили с 9 %. Спрямо 2008 г. те се понижават през 2009 г., но след това регистрират устойчив ръст до края на РП. При разследването стана ясно обаче, че покачването на цените е недостатъчно, за да се покрият разходите на промишлеността на Съюза. Разликата между продажните цени и разходите се е увеличила особено през РП. Това положение съвпада с по-големия дъмпингов внос на ниски цени от САЩ на пазара на Съюза.
(117)
При разследването стана ясно, че цените на промишлеността на Съюза са се задържали по-високи (с до 23 %) през разглеждания период от тези на дъмпинговия внос от САЩ.
4.4.9. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба преди облагане (в EUR)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
4
- 102
- 246
Рентабилност на продажбите на Съюза (% на нетните продажби)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
3
-49
-84
Паричен поток (в евро)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
1 376
1 928
1 457
Паричен поток в % от продажбите в Съюза към несвързани страни
-0,9
8,7
8,2
4,4
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
980
930
494
Инвестиции (EUR)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Индекс: 2008 г. = 100
100
26
12
7
Възвръщаемост на инвестициите
-10
2
-88
- 357
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
15
- 870
-3 538
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(118)
Рентабилността на промишлеността на Съюза беше установена както в абсолютни стойности (нетна печалба преди облагане), така и чрез изразяване на нетната печалба или загуба преди облагане с данъци като процент от оборота от продажби на сходния продукт. Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна през разглеждания период с изключение на 2009 г., когато дружествата в извадката са успели да реализират печалба.
(119)
Възвръщаемостта на инвестициите е следвала подобен ход, изоставайки значително под равнищата, необходими за оцеляването на промишлеността на Съюза.
(120)
Паричният поток е отрицателен през 2008 г. и се подобрява през 2009 г. и 2010 г. През РП обаче паричният поток отново започва да се влошава поради задълбочаващата се неспособност на промишлеността на Съюза да самофинансира дейността си.
(121)
Тенденциите по отношение на рентабилността, паричния поток и възвръщаемостта на инвестициите през разглеждания период са ограничили способността на промишлеността на Съюза да инвестира в свои дейности и са възпрепятствали нейното развитие, както ясно показва спадът на инвестициите с 93 % през този период.
4.4.10. Възнаграждения
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Възнаграждения (в EUR)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Средни разходи за труд на служител (в EUR)
75 691
81 233
88 638
99 646
Индекс: 2008 г. = 100
100
107
117
132
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(122)
Възнагражденията са се увеличили с 32 % през разглеждания период, което отразява увеличената производителност на служителите.
4.4.11. Запаси
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Крайни складови наличности (тонове)
34 585
24 022
38 649
31 408
Индекс: 2008 г. = 100
100
69
112
91
Складови наличности спрямо производството (%)
8,3
3,5
3,8
2,5
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(123)
Равнищата на складовите наличности леко са намалели през разглеждания период.
4.5. Заключение относно вредата
(124)
Разследването показа, че бумът на дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза е регистриран през 2010 г. и по-специално през РП. През този период някои от свързаните с икономическото състояние на промишлеността на Съюза показатели за вредата са се подобрили, но растежът е изоставал от увеличението на потреблението през разглеждания период и подобрението не е било достатъчно, за да позволи на промишлеността на Съюза да развива дейността си.
(125)
Както е обичайно за нови, разрастващи се дейности, определени показатели, като обем на продажбите, производство и оползотворяване на капацитета са показали положителни тенденции през разглеждания период. Това се обяснява с обстоятелството, че през този период на пазара са навлезли нови производители от Съюза. Въпреки това разследването показа, че състоянието на пазара на Съюза от 2010 г. нататък, когато настъпва внезапното увеличение на вноса на ниски цени, не е позволило на производителите от Съюза да достигнат достатъчно равнище на дейността и цените, за да се развиват и да поддържат важните инвестиции, направени през разглеждания период.
(126)
Беше установено, че вносът на ниски цени постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза. Равнището на цените не е позволявало на тази промишленост да покрива разходите си и да реализира необходимите за развитието на дейността парични потоци и печалби.
(127)
В действителност показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, са се влошили или са останали далеч под нормалното равнище. Това сериозно е засегнало способността на промишлеността на Съюза за привличане на капитал и за по-нататъшни инвестиции в дейностите ѝ.
(128)
С оглед на гореизложеното беше сметнато, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда през РП по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(129)
В съответствие с член 3, параграфи 5 и 6 от основния антидъмпингов регламент беше проучено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от засегнатата страна е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Бяха проучени и фактори, различни от дъмпинговия внос, за които е известно, че също са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда от тези други фактори не се отдава на дъмпинговия внос.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(130)
Както беше споменато по-горе, потреблението на Съюза значително е нараснало през разглеждания период, а именно с 29,2 %. Дъмпинговият внос от засегнатата страна обаче значително е повишил обема си: от 1,9 % дял от пазара на Съюза в началото на периода до 15,7 % през РП. Това явно е оказало натиск върху промишлеността на Съюза, особено от 2010 г. нататък до края на РП, когато този внос се е увеличил повече от два пъти. От 2010 г. нататък и по-специално през РП на пазара на Съюза са се наблюдавали големи обеми на внос на ниски цени от САЩ, които са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Това положение е възпрепятствало очакваното развитие на промишлеността през РП.
(131)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че състоянието на промишлеността на Съюза се е подобрило именно от 2010 г. до РП, което съвпада с удвояването на вноса от САЩ. Както е обяснено по-горе в съображения 102 и 107, обстоятелството, че през разглеждания период много производители от Съюза са започнали да навлизат на пазара, е довело до положителни тенденции при определени фактори за вредата, като производството и обема на продажбите. Промишлеността на Съюза обаче е изгубила пазарен дял през РП спрямо 2010 г., а в същото време на пазара на Съюза се е наблюдавал най-големият ръст на дъмпингов внос от САЩ. Подбиването на цените и ценовият натиск са довели до влошаване на общото финансово състояние на промишлеността на Съюза и по-специално на рентабилността ѝ.
(132)
Следователно дъмпинговият внос на ниски цени значително е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
5.3. Въздействие на други фактори
(133)
Следните известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да причиняват вреда на промишлеността на Съюза, бяха оценени, за да се гарантира, че евентуално причинената от тези други фактори вреда не се отдава на дъмпинговия внос: внос от други държави, равнище на износа на промишлеността на Съюза, влиянието на икономическата криза и други фактори, като колебания в цените на суровините, промяна на търсенето и предполагаеми вътрешни проблеми на дружествата в промишлеността на Съюза.
5.3.1. Внос от други държави (Бразилия)
(134)
Според наличната информация през разглеждания период не е имало друга държава освен Бразилия, която да е изнасяла разглеждания продукт за Съюза в значителни количества. Що се отнася до цените на вноса от Бразилия те са останали значително по-ниски от тези на производителите от Съюза. Вносът от Бразилия обаче е регистрирал очевидна низходяща тенденция по отношение на обема (-81 %) и пазарния дял (-25,8) през разглеждания период. Следователно, тъй като обемите на вноса са намалели до толкова ниски равнища през РП, не може да се смята, че са прекъснали причинно-следствената връзка между вноса на ниски цени от САЩ и вредата за промишлеността на Съюза през РП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем внос с произход от Бразилия (тонове)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Индекс: 2008 г. = 100
100
86
39
19
Пазарен дял на вноса от Бразилия (%)
30,3
22,8
9,7
4,5
Средна единична цена CIF
(EUR /тон внос)
560,8
496,2
580,8
622,4
Индекс: 2008 г. = 100
100
88
104
111
Източник:
Евростат, Агенцията за възобновяема енергия на Обединеното кралство, митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия, и жалбата.
(135)
Заинтересованите страни изказаха твърдението, че вносът от Бразилия е останал над равнището de minimis през целия разглеждан период, както и че е осъществен на дъмпингови цени на пазара на Съюза. Освен това те изтъкнаха аргумента, че вносът от САЩ е заел само пазарния дял, освободен от бразилския внос. Твърдението им беше, че следователно вносът от САЩ не може да се приеме като причината за съществената вреда за промишлеността на Съюза.
(136)
Както е обяснено по-горе, вносът от Бразилия значително е намалял през разглеждания период. Пазарният му дял е спаднал от 30,3 % на 4,5 % по време на значителен ръст на потреблението. Предвид равнището на цените на бразилските износители на пазара на Съюза не може да се изключи присъствието на бразилски биоетанол да е допринесло в известна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Смята се обаче, че през РП този внос е намалял до такова равнище, че не може да бъде смятан за основна причина за тази вреда. Действително в периода между 2010 г. и РП, докато вносът от Бразилия е намалял с около 200 000 тона, дъмпинговият внос от САЩ е нараснал с над 330 000 тона. Поради това се смята, че наличието на бразилски биоетанол на пазара на Съюза, и по-специално през РП, явно не може да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос САЩ и вредата за промишлеността на Съюза.
5.3.2. Експортни показатели на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите от износ (тонове)
26 263
41 023
53 085
59 633
Източник:
жалба и отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(137)
При разследването стана ясно, че през РП промишлеността на Съюза е изнесла малки обеми биоетанол на цени, много по-високи от тези на пазара на Съюза. Това доведе до заключението, че износът не е фактор, който е прекъснал причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от засегнатата държава.
5.3.3. Въздействието на икономическата криза
(138)
Не беше установено икономическата криза да е оказала отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза. Потреблението на биоетанол в Съюза е отбелязало най-големия си ръст през 2009 г. - годината, общоприета за най-лошата от икономическата криза. През същия период производството и продажбите на производителите от Съюза също са се увеличили.
(139)
Въз основа на изложеното по-горе се смята, че икономическата криза не е прекъснала причинно-следствената връзка между вноса на ниски цени от засегнатата държава и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.4. Други фактори
(140)
Заинтересованите страни споменаха и други фактори, които биха могли да прекъснат причинно-следствената връзка, например колебания в цените на суровините, по-ниско от очакваното развитие на търсенето, регулаторна рамка в Съюза, за която се твърди, че е неблагоприятна за производителите от Съюза, както и някои предполагаеми вътрешни проблеми на производителите от Съюза.
(141)
По отношение на колебанията в цените на суровините както за цените на царевицата, така и за тези на пшеницата беше установено, че са били променливи през разглеждания период. Разследването показа обаче, че повечето производители хеджират този риск чрез специфичен механизъм на ценообразуване с доставчиците си или чрез финансовите пазари. Следователно дори цените на суровините да са варирали, особено през периода 2008-2010 г., когато цената на царевицата е била по-ниска от тази на пшеницата, цените на суровините през втората половина от РП в общи линии са били еднакви. Това сочи, че евентуалните разлики в цените са сведени до минимум и не са дълготрайни.
(142)
Някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че прилагането на RED в държавите-членки е било твърде бавно и че потреблението е изоставало спрямо установените от тази директива цели. Дори ако първоначалните цели да не са били изпълнени напълно в рамките на разглеждания период, обстоятелството, че потреблението през този период е нараснало значително, а именно с 29,2 %, е положителен фактор, който не може да бъде пренебрегнат в анализа. При всички случаи бавното прилагане на RED не може да оправдае наличието на пазара на Съюза на големи обеми от дъмпингов внос на ниски цени, който подбива цените на промишлеността на Съюза и ѝ нанася вреда. Поради това твърдението се отхвърля.
(143)
Заинтересованите страни изтъкнаха и аргумента, че промишлеността на Съюза не е била в състояние самостоятелно да обезпечи търсенето в Съюза поради регулаторната несигурност, както и че системата за сертификация е твърде бавна, с което възпрепятства реализирането на ползите за сертифицираните производители от Съюза. Накрая, някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че наличието на вътрешни проблеми при много производители от Съюза през разглеждания период обяснява вредата, която са понесли. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени с доказателства и при разследването не се потвърди, че са обосновани. Въпреки това следва да се отбележи, че разследването показа, че предполагаемото ниско равнище на производството на Съюза се дължи най-вече на ниското ниво на продажните цени на пазара на Съюза, което е до значителна степен в резултат на голямото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от САЩ, подбиващ цените на производителите от Съюза, по-специално през РП. Производителите от ЕС изглежда не са имали друг избор освен да преустановят производствата си, тъй като цените не са били достатъчни, за да покрият дори разходите за суровини, по-специално през РП.
(144)
По тези причини се прави заключението, че споменатите по-горе фактори не биха могли да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ.
(145)
Накрая страните споменават факта, че значителен обем от вноса е деклариран в позиция по КН 3824, по която има ниска митническа ставка. След края на РП размерът на съответната митническа ставка е повишен. Те смятат, че вредата е нанесена от ниската митническа ставка, а не от дъмпинг. В това отношение е достатъчно да се спомене, че митническите ставки могат да се изменят във всеки момент и следователно не поставят под въпрос наличието на вреда през разследвания период.
5.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(146)
Горният анализ показа, че е бил налице значителен ръст на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатата държава през разглеждания период. Освен това беше установено, че цените на този внос са по-ниски от цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(147)
Това увеличение на обема и пазарния дял на вноса на ниски цени от засегнатата държава е съвпаднало с цялостно, продължително нарастване на потреблението в Съюза през разглеждания период, както и с отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Износителите от засегнатата държава са успели да увеличат пазарния си дял чрез системно подбиване на цените на промишлеността на Съюза. В същото време промишлеността на Съюза не е успявала да достигне устойчиви положителни равнища на рентабилност въпреки разрастването на дейността ѝ.
(148)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори явно не могат да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатата държава и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(149)
Въз основа на гореизложения анализ, при който ясно беше откроено и разграничено въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от нанасящите вреда последици на дъмпинговия внос, беше направено заключението, че дъмпинговият внос от САЩ е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителна бележка
(150)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали въпреки заключението за наличие на причиняващ вреда дъмпингов внос от засегнатата държава не съществуват убедителни аргументи да се направи заключение, че прилагането на антидъмпингови мерки в случая не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основава на оценка на всички отделни интереси, които са засегнати, включително тези на промишлеността на Съюза, вносителите и ползвателите на разглеждания продукт.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(151)
Разследването показа, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от дъмпинговия от САЩ. При отсъствието на мерки за отстраняване на последиците от този внос, изразяващи се в нарушаване на търговията, е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да продължи да се влошава.
(152)
Очаква се налагането на антидъмпингови мита да възстанови условията за ефективна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи цените на промишлеността на Съюза да покрият производствените ѝ разходи. Може да се очаква също, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да увеличи обема на продажбите и така да си възвърне пазарния дял, изгубен поради наличието на дъмпингов внос. Това от своя страна ще окаже допълнително положително въздействие върху финансовото ѝ състояние и нейната рентабилност.
(153)
По тези съображения е направено заключението, че налагането на антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ не би било в разрез с интереса на промишлеността на Съюза.
6.3. Интерес на вносителите
(154)
Две дружества изпратиха отговори на въпросника, предназначен за несвързани вносители в Съюза. В обектите на тези оказващи съдействие вносители бяха извършени проверки на място. И при двете дружества, които бяха посетени, дейността с биоетанол съставлява само малка част от общия им оборот (по-малко от 5 %). Освен това и двете са посочили, че биха могли да прехвърлят евентуалните увеличения на цените върху своите клиенти - ползвателите.
(155)
Въз основа на наличната информация беше направено заключението, че налагането на мерки не би оказало значително отрицателно въздействие върху вносителите.
6.4. Интерес на ползвателите
(156)
Четири дружества изпратиха отговори на въпросника, предназначен за ползвателите в Съюза. Проверки на място бяха проведени в обектите на едно от тях.
(157)
При посетеното дружество дейността с биоетанол съставлява малка част от оборота - по-малко от 5 %. Дружеството е направило оценка на въздействието по отношение на сместа E5 и е изчислило, че мито от 100 EUR/m3 ще доведе до увеличение с 0,005 EUR/литър за крайния потребител.
(158)
Що се отнася до останалите трима ползватели, въз основа на данните, съдържащи се в предоставените от тях отговори на въпросника, става ясно, че въздействието също би било ограничено. При едно от дружествата купуваните от засегнатата държава обеми са доста ограничени и налагането на антидъмпингово мито би имало само минимално отражение върху рентабилността му.
(159)
Останалите двама оказващи съдействие ползватели са свързани и са заявили, че последиците от налагането на антидъмпингови мита могат да се прехвърлят върху клиентите им. Те уточняват също, че имат достатъчно голям избор от източници на доставки и не зависят от вноса от САЩ.
(160)
Заинтересовани страни изказаха твърдението, че в Съюза няма достатъчно капацитет, който да отговори на цялото търсене, както и че Съюзът ще се нуждае от внос, за да се подсигури с необходимия биоетанол. Потвърдените данни за капацитета показват наличие на незает капацитет в Съюза, по-специално с оглед на ниското равнище на продажните цени. Вследствие от това производителите от Съюза биха могли да увеличат производството си, за да задоволят нарастващото търсене, особено след като на пазара бъдат премахнати нарушенията на търговията. Освен това се очаква изграждане и пускане в експлоатация на нови производствени обекти в близкото бъдеще, което ще намали предполагаемия риск от недостиг на продукта в Съюза.
(161)
С оглед на изложеното по-горе е направено заключението, че въвеждането на антидъмпингови мерки върху вноса на биоетанол от САЩ не би оказало значително отрицателно въздействие върху ползвателите в Съюза.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(162)
Предвид изложеното по-горе е направено заключението, че като цяло, въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза, няма убедителни аргументи срещу налагането на антидъмпингови мерки върху вноса на биоетанол с произход от САЩ.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Степен на отстраняване на вредата
(163)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(164)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание дъмпинговите маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(165)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от нанасящия вреда дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.
(166)
В случая, предвид направените по-конкретно в съображения 102 и 103 констатации, се приема, че целевата печалба за промишлеността на Съюза следва да се основава на реализираната печалба, когато вносът от САЩ е бил незначителен, т.е. средният марж на печалбата преди облагане с данъци на един от включените в извадката производители от Съюза през 2008 г. и 2009 г., който към онзи момент вече е осъществявал дейността си от известно време. Поради това се смята, че марж на печалбата в размер на 6,8 % от оборота е обоснован и би могъл да се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на причиняващия вреда дъмпинг.
(167)
На тази основа беше изчислена цена, която не причинява вреда, на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Тази цена беше получена чрез коригиране на продажните цени на включените в извадката производители от Съюза с фактическата печалба/загуба през РП, като се добави гореспоменатият марж на печалбата.
(168)
След това беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в САЩ, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с цената, която не причинява вреда, на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща CIF стойност на вноса.
7.2. Форма и размер на митата
(169)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на нивото на по-ниския от двата маржа - дъмпинговият марж и маржът на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат фиксирани на равнището на установените дъмпингови маржове.
(170)
Предложените окончателни антидъмпингови мита са, както следва:
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Окончателно мито
Дъмпингов марж за цялата държава (%)
9,5
31,1
9,5
(171)
Предвид факта, че антидъмпинговото мито ще се прилага и за смеси с обемно съдържание на биоетанол над 10 % (v/v), като това ще се извършва пропорционално на съдържанието им на биоетанол, за ефективното прилагане на мярката от митническите органи на държавите-членки се счита за уместно митото да се определи като фиксирана сума въз основа на чистото съдържание на биоетанол.
(172)
Ставката на антидъмпинговото мито, посочена в настоящия регламент, беше определена въз основа на констатациите от разследването. Следователно тя отразява положението по време на това разследване. Това мито за цялата държава, приложимо спрямо всички дружества, се прилага върху вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ.
(173)
Въпреки първоначалното намерение срокът на мерките да бъде ограничен до 3 години предвид предполагаемото динамично развитие на пазара във връзка с разглеждания продукт, този въпрос беше преразгледан, след като бяха получени коментарите на заинтересованите страни. Жалбоподателите, по-конкретно, изказаха твърдението, че на този етап би било прекалено рано да се допусне, че пазарните модели ще претърпят коренна промяна, тъй като преминаването към ново поколение биоетанол твърде вероятно ще отнеме значителен период от време, и поради това не следва да бъде предмет на настоящото предложение. По същия начин би било и прибързано да се предположи какви биха били последиците и въздействието от някои от разглежданите понастоящем регулаторни предложения спрямо всички стопански субекти на пазара. След разглеждане на тези аргументи беше прието, че отклонение от нормалния период на валидност на мерките, предвиден в член 11, параграф 2 от основния регламент, не е целесъобразно. Това не засяга възможността на всяка заинтересована страна да подаде искане за преразглеждане, ако обстоятелствата го изискват, в съответствие с член 11, параграф 3.
8. РЕГИСТРАЦИОНЕН РЕЖИМ
(174)
Комисията получи искане от жалбоподателя относно регистрационен режим на вноса на биоетанол с произход от САЩ. В съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент и след провеждането на консултация с Консултативния комитет Комисията може да възложи на митническите органи да предприемат необходимите действия за въвеждане на регистрационен режим на вноса, така че мерките да могат да бъдат впоследствие приложени спрямо този внос от датата на регистрационния режим. Този режим на вноса може да бъде въведен по искане на промишлеността на Съюза, в което се съдържат достатъчно доказателства, обосноваващи подобно действие. Жалбоподателят изказа твърдението, че тъй като в паралелната антисубсидийна процедура за вноса на биоетанол с произход от САЩ (14) е наложен регистрационен режим, съответните условия са спазени автоматично.
(175)
Следва да се подчертае обаче, че регистрационният режим в аналогичната антисубсидийна процедура е въведен при коренно различни обстоятелства. Както е посочено в съображение 10 от Регламент (ЕС) № 771/2012, независимо от направените заключения за наличие на подлежащо на изравнителни мерки субсидиране и произтекла от това съществена вреда за промишлеността на Съюза по време на разследвания период, Комисията реши да не налага временни изравнителни мита, тъй като за момента беше установено, че основната схема за субсидиране, прилагана през РП, е преустановена, доколкото чрез нея вече не биха се предоставяли предимства в момента на налагане на временните мерки. Налице са обаче данни, че е възможно в следващите месеци САЩ отново да въведат с обратно действие основната схема за субсидиране, подлежаща на изравнителни мерки. В такъв случай Комисията смята, че би била в правото си да приеме (и при необходимост да събере) временни изравнителни мита в рамките на посоченото разследване. Поради това с цел защита правата на Европейския съюз при тези специфични обстоятелства, Комисията реши да възложи на митническите органи да въведат регистрационен режим за вноса. Това специфично съчетание от обстоятелства не се прилага в настоящата антидъмпингова процедура,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящия регламент се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на биоетанол, понякога наричан „етанол гориво“, т.е. етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), денатуриран или неденатуриран, с изключение на продуктите със съдържание на вода над 0,3 % (m/m), измерено в съответствие със стандарт EN 15376, както и етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), съдържащ се в смеси с бензин със съдържание на етилов алкохол над 10 % (v/v), класиран понастоящем в кодове по КН ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 и ex 3824 90 97 (кодове по ТАРИК 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 и 3824909767) и с произход от Съединените американски щати.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо за продукта, описан в параграф 1, е 62,3 EUR за тон нетно тегло. Антидъмпинговото мито се прилага пропорционално (в тегловно изражение) на общото съдържание на чист етилов алкохол, произведен от селскостопански продукти (изброени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз) (съдържанието на биоетанол).
3. Продуктите, описани в параграф 1, се освобождават от окончателно антидъмпингово мито, ако са с предназначение, различно от употреба като гориво. Към освобождаването от митото се прилагат условията, предвидени в съответните разпоредби на Европейския съюз по отношение на митническия контрол върху употребата (вж. членове 291 - 300 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията.
4. В случаите, в които стоките са били повредени преди допускането им за реално обращение и поради това действително платената или дължимата цена е изчислена пропорционално за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 размерът на антидъмпинговото мито, изчислен върху сумите, определени по-горе, се намалява с процент пропорционално на действително платената или дължимата цена.
5. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е посочено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 18 февруари 2013 година.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 157/2013 DES RATES
vom 18. Februar 2013
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Bioethanol mit Ursprung in den Vereinigten Staaten von Amerika
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 9 Absatz 4,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
1. VERFAHREN
1.1. Einleitung
(1)
Am 25. November 2011 veröffentlichte die Europäische Kommission („Kommission“) im Amtsblatt der Europäischen Union die Bekanntmachung (2) der Einleitung eines Antidumpingverfahrens („AD-Verfahren“ oder „Verfahren“) betreffend die Einfuhren von Bioethanol mit Ursprung in den Vereinigten Staaten von Amerika („USA“ oder „betroffenes Land“) in die Union („Einleitungsbekanntmachung“).
(2)
Am gleichen Tag veröffentlichte die Kommission im Amtsblatt der Europäischen Union die Bekanntmachung (3) der Einleitung eines Antisubventionsverfahrens betreffend die Einfuhren von Bioethanol mit Ursprung in den USA in die Union und leitete eine gesonderte Untersuchung („AS-Verfahren“) ein. Dieses Verfahren wurde am 21. Dezember 2012 ohne Einführung von Ausgleichsmaßnahmen eingestellt.
(3)
Das AD-Verfahren wurde auf einen Antrag der European Producers Union of Renewable Ethanol Association ePURE („Antragsteller“) hin eingeleitet, der am 12. Oktober 2011 im Namen von Herstellern eingereicht wurde, auf die mehr als 25 % der Gesamtproduktion von Bioethanol in der Union entfällt. Der Antrag enthielt Anscheinsbeweise für das Vorliegen von Dumping bei der genannten Ware und für eine dadurch verursachte bedeutende Schädigung; diese Beweise wurden als ausreichend für die Einleitung einer Untersuchung angesehen.
1.2. Von dem Verfahren betroffene Parteien
(4)
Die Kommission unterrichtete den Antragsteller, andere bekannte Unionshersteller, die Ausführer/Hersteller in den USA, Einführer und sonstige bekanntermaßen betroffene Parteien und die Behörden der USA offiziell über die Einleitung des Verfahrens. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist schriftlich Stellung zu nehmen und eine Anhörung zu beantragen.
(5)
Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
1.2.1. Bildung einer Stichprobe der Ausführer/Hersteller in den USA
(6)
Aufgrund der potenziell großen Zahl von Ausführern/Herstellern in den USA wurde in der Einleitungsbekanntmachung die Bildung einer Stichprobe nach Artikel 17 der Grundverordnung erwogen.
(7)
Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden die Ausführer/Hersteller in den USA gebeten, innerhalb von 15 Tagen nach Einleitung der Untersuchung mit ihr Kontakt aufzunehmen und durch Beantwortung eines Stichprobenformulars die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten grundlegenden Informationen zu ihrer Tätigkeit in Verbindung mit der Produktion und dem Verkauf von Bioethanol für den Zeitraum vom 1. Oktober 2010 bis zum 30. September 2011 („Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“) vorzulegen.
(8)
Zusätzlich wurden die zuständigen US-Behörden zwecks Auswahl einer repräsentativen Stichprobe konsultiert.
(9)
Es meldeten sich über 60 Ausführer/Hersteller, die die angeforderten Informationen innerhalb der Frist von 15 Tagen übermittelten.
(10)
Daraufhin bildete die Kommission nach Artikel 17 der Grundverordnung eine Stichprobe ausgehend von der größten repräsentativen in die Union ausgeführten Menge Bioethanol, die in der verfügbaren Zeit angemessen untersucht werden konnte. Die gebildete Stichprobe umfasste sechs US-Hersteller von Bioethanol („US-Stichprobe“).
(11)
Bei der Untersuchung stellte sich heraus, dass die Produktion eines in die US-Stichprobe einbezogenen Herstellers im UZ nicht in die Union ausgeführt wurde. Dieses Unternehmen wurde daher aus der Stichprobe herausgenommen.
(12)
Obwohl die anderen in die Stichprobe einbezogenen Hersteller in ihrem Stichprobenformular Ausfuhren von Bioethanol in die Union angaben, ergab die Untersuchung, dass keiner von ihnen Bioethanol in die Union ausführte. Sie verkauften die Ware vielmehr im Inland an unabhängige Händler/Hersteller von Gemischen, die sie dann mit Benzin mischten und im Inland sowie zur Ausfuhr insbesondere in die Union weiterverkauften. Die Vor-Ort-Kontrolle brachte zutage, dass die in die Stichprobe einbezogenen US-Hersteller entgegen dem Eindruck, den ihre Angaben in den Stichprobenformularen erweckt hatten, nicht in allen Fällen Kenntnis davon hatten, ob ihre Produktion für den Unionsmarkt oder irgendeinen anderen Zielmarkt einschließlich des US-Marktes bestimmt war, und dass ihnen auch die Verkaufspreise der Händler/Hersteller von Gemischen nicht bekannt waren. Demzufolge waren die US-Hersteller von Bioethanol de facto nicht die Ausführer der betroffenen Ware in die Union. Die Ausführer waren vielmehr die Händler/Hersteller von Gemischen. Anhand der im Rahmen der US-Stichprobe während der vorläufigen Untersuchung erhobenen und geprüften Daten konnte daher nicht festgestellt werden, ob Bioethanol aus den USA im UZ zu Dumpingpreisen in die Union ausgeführt wurde.
(13)
Zum damaligen Zeitpunkt konnten somit keine Antidumpingmaßnahmen eingeführt werden.
(14)
Was die Ermittlung der Ausfuhren von Bioethanol in die Union anbelangt, so stützte sich die US-Stichprobe hauptsächlich auf Angaben der unabhängigen Hersteller von Gemischen/Händler, die in die vorläufige Untersuchung nicht einbezogen worden waren. Obwohl einer dieser Händler bei der vorläufigen Untersuchung mitarbeitete und zusätzliche Angaben übermittelte, reichten diese Angaben nicht aus, um die zur Berechnung von Dumpingspannen erforderlichen Daten genau und verlässlich festzustellen.
(15)
Um die Dumpinguntersuchung abschließen zu können, wurde es daher für notwendig erachtet, die Untersuchung stattdessen auf die Angaben der Händler und Hersteller von Gemischen zu gründen, die die betroffene Ware tatsächlich in die Union ausführten.
(16)
Daher wurden Dumpingfragebogen an die acht größten Händler/Hersteller von Gemischen in den USA versandt, die bei der Untersuchung der US-Stichprobe ermittelt wurden. Auf diese Händler/Hersteller von Gemischen entfallen über 90 % der Gesamtausfuhren von Bioethanol in die Union. Zwei davon, deren Ausfuhren im UZ etwa 51 % der Gesamtausfuhren von Bioethanol in die Union ausmachten, erklärten sich bereit, bei der Untersuchung mitzuarbeiten.
1.2.2. Bildung einer Stichprobe der Unionshersteller
(17)
Aufgrund der potenziell großen Zahl von Unionsherstellern wurde in der Einleitungsbekanntmachung die Bildung einer Stichprobe nach Artikel 17 der Grundverordnung erwogen.
(18)
In der Einleitungsbekanntmachung gab die Kommission bekannt, dass sie eine vorläufige Stichprobe der Unionshersteller gebildet hatte („EU-Stichprobe“). Diese Stichprobe bestand aus fünf Unternehmen und Gruppen, die zu den insgesamt 19 Unionsherstellern gehörten, die der Kommission vor Einleitung der Untersuchung bekannt waren. Gebildet wurde die Stichprobe auf Basis der Produktionsmenge von Bioethanol im Untersuchungszeitraum und des Standorts der bekannten Hersteller. Auf diese Stichprobe entfielen 48 % der geschätzten Gesamtproduktion der Union im UZ.
(19)
Die Untersuchung ergab indes, dass die in die EU-Stichprobe einbezogenen Gruppen aus zahlreichen Unternehmen oder Einheiten bestanden, die die gleichartige Ware herstellten und verkauften. Im vorliegenden Fall hätten somit 13 Unternehmen untersucht werden müssen, und es war angesichts der für die Untersuchung zur Verfügung stehenden Zeit nicht möglich, all diese Unternehmen in die Untersuchung einzubeziehen. Es wurde daher beschlossen, die vorliegenden Daten zwecks Auswahl einer repräsentativen Stichprobe erneut zu untersuchen. Man befand, dass sich die Stichprobe auf die größten Produktionseinheiten in der Union und innerhalb der Gruppen gründen sollte, wobei auch einer gewissen geografischen Streuung der Unionshersteller Rechnung zu tragen war.
(20)
Schließlich wurde eine endgültige EU-Stichprobe aus sechs einzelnen Herstellern gebildet, die im Hinblick auf die Produktions- und Verkaufsmengen von Bioethanol im UZ sowie hinsichtlich der geografischen Standorte der Hersteller repräsentativ war. Auf diese in Belgien, den Niederlanden, Frankreich, dem Vereinigten Königreich, Schweden und Deutschland ansässigen Hersteller entfallen 36 % der geschätzten Gesamtproduktion der Union und 44 % der Gesamtproduktion, die von den Unternehmen, die Angaben für die Bildung einer Stichprobe übermittelt hatten, gemeldet wurde. Diese Stichprobe wurde im Hinblick auf die Untersuchung einer möglichen Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union als repräsentativ erachtet.
(21)
Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, zur Angemessenheit der gebildeten Stichprobe Stellung zu nehmen.
(22)
Einige Parteien äußerten, die EU-Stichprobe sei weniger repräsentativ als die ursprünglich gebildete, die auch ganze Unternehmensgruppen umfasst habe. Eine objektive Analyse der Lage des Wirtschaftszweigs der Union sei nur möglich, wenn alle einer Unternehmensgruppe angehörenden Unternehmen in die Stichprobe einbezogen würden. Insbesondere könne es dazu kommen, dass Kosten und Einnahmen bestimmten Unternehmen einer Gruppe zugewiesen würden, denen kein Kontrollbesuch abgestattet werde und die daher bei der Schadensanalyse möglicherweise nicht berücksichtigt würden.
(23)
In diesem Zusammenhang ist darauf hinzuweisen, dass die Kommission die von allen in die Stichprobe einbezogenen und nicht in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen gemachten Angaben - insbesondere die Angaben von einer Gruppe angehörenden Unternehmen - gebührend berücksichtigt und geprüft hat, um zu gewährleisten, dass sämtlichen Kosten und Einnahmen in Verbindung mit der Produktions- und Verkaufstätigkeit der in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen bei der Schadensanalyse vollständig und ordnungsgemäß Rechnung getragen wurde.
(24)
Einige Parteien erhoben Einwände gegen die Einbeziehung von in der Aufbauphase befindlichen Unionsherstellern in die EU-Stichprobe. Sie bemängelten ferner, dass ein Unternehmen, das 2011 über bedeutende freie Kapazitäten verfügt habe und in einem Mitgliedstaat ansässig sei, in dem die Richtlinie zu erneuerbaren Energien (4) nicht umgesetzt werde, nicht in die Stichprobe hätte einbezogen werden sollen. Des Weiteren wurde vorgebracht, dass die Kommission, falls diese Unternehmen letztendlich in die Stichprobe einbezogen würden, die Daten dahingehend berichtigen sollte, dass diesen außerordentlichen Umständen Rechnung getragen werde.
(25)
Nach Auffassung der Kommission schließt die Tatsache, dass Unternehmen vor kurzem den Betrieb aufgenommen oder wieder aufgenommen haben, nicht aus, dass sie in die Stichprobe aufgenommen werden können. Die Einbeziehung dieser Unternehmen verstößt nicht gegen die in Artikel 17 der Grundverordnung festgelegten Kriterien für die Bildung einer Stichprobe. Was die Berichtigung der Daten betrifft, so gaben die Parteien weder einen konkreten Grund an noch legten sie Beweise zur Untermauerung ihres Vorbringens vor und erläuterten auch nicht, auf welcher Grundlage die geforderte Berichtigung zu erfolgen hätte.
(26)
Außerdem brachte die Untersuchung keine Kosten - beispielsweise beschleunigte Abschreibungen - zutage, die zur Korrektur etwaiger Verzerrungen infolge des Aufbaus einer Geschäftstätigkeit berichtigt werden müssten. Das Vorbringen wird daher zurückgewiesen.
(27)
Einige Parteien erhoben auch Einwände dagegen, dass ein in die vorläufige EU-Stichprobe einbezogenes Unternehmen mit Sitz in einem Mitgliedstaat, der einen hohen Verbrauch und eine bedeutende Produktion von Bioethanol aufweise, nicht mehr Teil der EU-Stichprobe sei. Die wirtschaftliche Lage dieses Unternehmens sei gut, was die Vermutung nahelege, dass das Unternehmen aus diesem Grund von der Stichprobe ausgeschlossen worden sei. Des Weiteren sei die Stichprobe bewusst so ausgewählt worden, dass eine Schädigung festgestellt werden konnte. Diesen Parteien zufolge hätte die Kommission für die Bildung einer Stichprobe allen Herstellern sogenannte Minifragebogen zur Erhebung der sachdienlichen Daten zusenden sollen.
(28)
Was den Versand von Minifragebogen betrifft, so bleibt festzuhalten, dass die Kommission vor der Bildung der Stichprobe von allen bekanntermaßen betroffenen Unionsherstellern Angaben angefordert hatte, um sachdienliche Daten für die Bildung einer Stichprobe zu erheben. Laut Abschnitt 5.2.1 der Einleitungsbekanntmachung konnten interessierte Parteien diese Angaben ab dem Zeitpunkt der Einleitung der Untersuchung dem Dossier entnehmen; die aktuelle wirtschaftliche Lage der Befragten ging daraus nicht hervor. Folglich verfügte die Kommission über genügend sachdienliche Informationen, um eine repräsentative Stichprobe entsprechend den Kriterien von Artikel 17 der Grundverordnung zu bilden, konnte jedoch keine ergebnisorientierte Unternehmensauswahl treffen. Die obigen Vorbringen wurden daher zurückgewiesen.
(29)
Schließlich wurde vorgebracht, in die Stichprobe hätten Unternehmen einbezogen werden sollen, die Bioethanol aus Zuckerrüben herstellen, da die Produktion aus diesem Rohstoff wesentlich rentabler sein könne als beispielsweise die aus Weizen. Dieses Vorbringen wurde nicht begründet; die verfügbaren Informationen ergaben jedoch, dass nur ein kleiner Teil der Gesamtproduktion von Bioethanol in der Union aus Zuckerrüben hergestellt wird (2011 betrug dieser Anteil rund 12 %) und dass zwei der in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen teilweise auf Zuckerrüben als Ausgangsstoff für die Bioethanolproduktion zurückgreifen. Mithin wird das Vorbringen zurückgewiesen.
(30)
Auf der Grundlage der vorstehenden Erwägungen wird die wie oben erläutert zum Zwecke der Schadensanalyse gebildete Stichprobe für den Wirtschaftszweig der Union als repräsentativ erachtet.
1.2.3. Bildung einer Stichprobe der unabhängigen Einführer
(31)
Aufgrund der potenziell großen Zahl vom Verfahren betroffener Einführer wurde in der Einleitungsbekanntmachung für die Einführer ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 der Grundverordnung erwogen.
(32)
Innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist legten nur drei Einführer die geforderten Informationen vor und erklärten sich mit der Einbeziehung in die Stichprobe einverstanden. Angesichts der begrenzten Zahl mitarbeitender Einführer vertrat die Kommission die Auffassung, dass sich das Stichprobenverfahren erübrigte.
1.2.4. Fragebogenantworten und Kontrollbesuche
(33)
Die Kommission sandte allen bekanntermaßen betroffenen Parteien Fragebogen zu. Fragebogen gingen somit an die in die Stichprobe einbezogenen Ausführer/Hersteller in den USA, die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller, die drei mitarbeitenden unabhängigen Einführer in der Union sowie an alle von der Untersuchung bekanntermaßen betroffenen Verwender.
(34)
Antworten gingen ein von den in die Stichprobe einbezogenen Ausführern/Herstellern in den USA, den in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern, zwei unabhängigen Einführern und vier Verwendern.
(35)
Die Kommission holte von den interessierten Parteien alle Informationen ein, die sie für die endgültige Ermittlung eines Dumpings, einer daraus resultierenden Schädigung und des Unionsinteresses benötigte, und prüfte alle vorgelegten Informationen.
(36)
Bei folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
Ausführer/Hersteller in den USA
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Iowa
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa
-
POET LLC, Wichita, Kansas, und Sioux Falls, South Dakota
Unabhängiger Händler in den USA
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Texas
Verbundener Händler in der Schweiz
-
Cargill International SA, Genf
Hersteller in der Union
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Niederlande
-
BioWanze S.A., Wanze, Belgien
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Deutschland
-
Ensus, Yarm, Vereinigtes Königreich
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Schweden
-
Tereos BENP, Lillebonne, Frankreich
Unabhängige Einführer in der Union
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Niederlande
-
Greenergy Fuels Limited, London, Vereinigtes Königreich
Verwender in der Union
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V. Rotterdam, Niederlande
1.3. Untersuchungszeitraum und Bezugszeitraum
(37)
Die Dumping- und Schadensuntersuchung betraf den Zeitraum vom 1. Oktober 2010 bis zum 30. September 2011. Die Untersuchung der für die Schadensermittlung relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom Januar 2008 bis zum Ende des UZ („Bezugszeitraum“).
2. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
2.1. Betroffene Ware
(38)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um derzeit unter den KN-Codes ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 und ex 3824 90 97 eingereihtes Bioethanol, zuweilen auch als „Kraftstoffethanol“ bezeichnet, d. h. um aus landwirtschaftlichen Erzeugnissen hergestellten Ethylalkohol (siehe Anhang I des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union), auch vergällt, ausgenommen Erzeugnisse mit einem Wassergehalt von mehr als 0,3 % (m/m) gemessen nach der Norm EN 15376, jedoch einschließlich aus landwirtschaftlichen Erzeugnissen hergestellten Ethylalkohols (siehe Anhang I des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union), der in Gemischen mit Benzin mit einem Ethylalkoholgehalt von mehr als 10 % (V/V) enthalten ist, mit Ursprung in den USA.
(39)
Bioethanol lässt sich aus verschiedenen landwirtschaftlichen Ausgangsstoffen herstellen, z. B. Zuckerrohr, Zuckerrüben, Kartoffeln, Maniok und Mais. In den USA wird ausgehend von den verschiedenen Ausgangsstoffen wie folgt unterschieden:
a)
Konventionelle Biokraftstoffe (die in erster Linie aus Mais hergestellt und üblicherweise als Mais-Ethanol bezeichnet werden): Diese werden definiert als erneuerbare Kraftstoffe aus Maisstärke, die in Anlagen hergestellt werden, deren Bau nach dem Tag der Verabschiedung des Energy Independence and Security Act im Dezember 2007 (5) begonnen wurde, und die künftig eine Verringerung der Treibhausgasemissionen („THG“) um 20 % im Vergleich zu den Lebenszyklustreibhausgasemissionen von Benzin und Diesel (Basiswert) erreichen müssen.
b)
Fortgeschrittene Biokraftstoffe: Diese werden definiert als erneuerbare Kraftstoffe außer aus Maisstärke gewonnenem Ethanol, die aus erneuerbarer Biomasse gewonnen werden und gemäß den Feststellungen der für die Umsetzung des Energy Policy Act („EPA“) zuständigen Stelle (Energy Policy Act Administrator) Lebenszyklus-THG aufweisen, die mindestens 50 % unter dem Basiswert für THG liegen. Hierunter fallen Biokraftstoffe aus Cellulose wie Bioethanol und Diesel aus Biomasse. Die gesetzlichen Vorgaben für fortgeschrittene Biokraftstoffe gelten für Biokraftstoffe aus Cellulose (Cellulosic Biofuels), Diesel aus Biomasse (Biomass-Based Diesel) und undifferenzierte fortgeschrittene Biokraftstoffe (Undifferentiated Advanced Biofuels).
(40)
Biokraftstoff aus Cellulose (6) wird definiert als erneuerbarer Kraftstoff aus Cellulose, Hemicellulose oder Lignin, die aus erneuerbarer Biomasse gewonnen werden; dieser Kraftstoff muss gemäß den Feststellungen des Energy Policy Act Administrator Lebenszyklus-THG aufweisen, die mindestens 60 % unter dem Basiswert für Lebenszyklus-THG liegen. Biokraftstoffe aus Cellulose umfassen auch Bioethanol aus Cellulose. Es bestehen von der US-Regierung in hohem Maß geförderte Forschungs- und Pilotprojekte zur Herstellung fortgeschrittener Biokraftstoffe und speziell von Bioethanol aus Cellulose, das insbesondere aus land- und forstwirtschaftlichen Abfällen erzeugt wird. Laut Angaben von US-Behörden und öffentlich zugänglichen Informationen (7) wird sich die Produktion dieser Art von Bioethanol 2014 auf rund 4 Mrd. Liter und 2021 auf mehr als 50 Mrd. Liter belaufen. Die Produktion von Bioethanol aus Cellulose war im UZ unerheblich.
(41)
Im Untersuchungszeitraum und bis heute wurde bzw. wird in den USA hauptsächlich Mais als Ausgangsstoff verwendet, während in der Union vor allem Weizen verwendet wird.
(42)
Die Untersuchung ergab, dass Bioethanol im Allgemeinen in Reinform an Hersteller von Gemischen/Händler verkauft wird, die es mit Benzin mischen (8), um insbesondere hochprozentige Gemische herzustellen, die zwecks Herstellung weiterer Gemische ausgeführt oder auf dem Inlandsmarkt verkauft und als Kraftstoff verbraucht werden. Die Herstellung dieser Gemische ist kein besonders komplexer Vorgang; es genügt, die Erzeugnisse in Spezialtanks zu vermischen, indem man die gewünschten Prozentanteile Bioethanol und Benzin zuführt.
(43)
Zur Identifizierung der weltweit verwendeten verschiedenen Arten von Bioethanol, Bioethanolgemischen oder -mischungen werden Ethanolkraftstoffmischungen mit „E“-Nummern gekennzeichnet, die den Anteil des Ethanolkraftstoffs an der Mischung in Volumenprozent ausdrücken. So besteht E85 aus 85 % wasserfreiem Ethanol und 15 % Benzin. Gemische mit geringem Ethanolgehalt, also von E5 bis E25, werden auch als Gasohol bezeichnet, obwohl international unter „Gasohol“ meistens das Gemisch E10 verstanden wird. E10 oder Gemische mit geringerem Ethanolgehalt wurden bis 2011 in mehr als zwanzig Ländern weltweit verwendet, angeführt von den USA, wo 2010 fast das gesamte an Tankstellen verkaufte Benzin mit 10 % Bioethanol versetzt war.
(44)
Wie aus der Untersuchung hervorging, werden im Rahmen des derzeitigen Programms National Renewable Fuel Standard (RFS1), das infolge des Energy Policy Act von 2005 eingerichtet wurde, durch den das Luftreinhaltungsgesetz (Clean Air Act) geändert und die erste landesweit gültige Norm für erneuerbare Kraftstoffe geschaffen wurde, alle Arten von Bioethanol als Biokraftstoffe betrachtet. Der amerikanische Kongress betraute die US-Umweltbehörde (Environmental Protection Agency, EPA) mit der Aufgabe, in Zusammenarbeit mit dem US-Energieministerium (US Department of Energy), dem US-Landwirtschaftsministerium (Department of Agriculture) und den Interessenträgern dieses Programm zu erstellen und umzusetzen.
(45)
Infolge der von den USA betriebenen Energiepolitik wurde das Land 2005 mit einem Anteil von 57,5 % an der Weltproduktion zum Weltmarktführer in der Herstellung von Bioethanol. 2009 wurden entsprechend den Anforderungen des Energy Policy Act mindestens 11 Mrd. US-Gallonen erneuerbare Kraftstoffe produziert, vornehmlich im Hinblick auf die Einhaltung der im Energy Independence and Security Act von 2007 festgelegten Ziele. Die Produktion im großen Maßstab ermöglichte es US-Herstellern aber auch, Bioethanol auf andere Märkte auszuführen, so u. a. in die Union.
(46)
Amtlichen Quellen, Marktdaten und öffentlich zugänglichen Informationen zufolge (9) werden alle Arten von Bioethanol und Bioethanol in Gemischen, insbesondere Mischungen von Bioethanol mit aus Erdölprodukten erzeugtem Benzin (vgl. Erwägungsgrund 43), die in den USA hergestellt und entweder in den USA verkauft oder von dort ausgeführt werden, als Bioethanolkraftstoffe angesehen und sind Teil eines Gesetzespakets zur Förderung von Energieeffizienz, erneuerbaren Energieträgern und alternativen Kraftstoffen in den USA.
(47)
Die Untersuchung ergab, dass alle Arten von Bioethanol und das Bioethanol in den Gemischen, die Gegenstand dieser Untersuchung sind, trotz möglicher Unterschiede bei den für die Herstellung verwendeten Ausgangsstoffen oder im Herstellungsverfahren dieselben oder sehr ähnliche grundlegende materielle, chemische und technische Eigenschaften aufweisen und für dieselben Zwecke eingesetzt werden. Die möglichen geringfügigen Abweichungen bei der betroffenen Ware ändern weder ihre grundlegende Definition noch ihre Eigenschaften, noch die Wahrnehmung, die die verschiedenen Parteien davon haben.
(48)
Einige Parteien brachten vor, die Definition der betroffenen Ware sei nicht klar, insbesondere weil keine Unterscheidung zwischen Bioethanol für Kraftstoffanwendungen und dem für andere Verwendungszwecke möglich sei. Sie forderten daher, die Untersuchung solle sich auf Ethanol für alle Verwendungszwecke und Ethanol aus sämtlichen Ausgangsstoffen erstrecken, einschließlich synthetischen Ethanols, das mit Bioethanol für industrielle Zwecke konkurriere.
(49)
Eine andere Partei verlangte das Gegenteil: Die Untersuchung solle lediglich Bioethanol für Kraftstoffanwendungen umfassen, und Bioethanol für industrielle Zwecke solle somit ausgeschlossen sein.
(50)
In diesem Zusammenhang wird darauf hingewiesen, dass die betroffene Ware in erster Linie auf der Grundlage ihrer grundlegenden materiellen, technischen und chemischen Eigenschaften und nicht anhand ihrer Verwendungszwecke oder Anwendungen definiert werden sollte. Eine Ware mit unterschiedlichen Anwendungen kann unabhängig von ihrer späteren Verwendung durchaus dieselben oder ähnliche grundlegende Eigenschaften haben, und es kann unter bestimmten Umständen erforderlich sein, die Analyse von Definition und Anwendungsbereich der Ware angesichts der Besonderheit des Wirtschaftszweigs und des Markts zu vertiefen.
(51)
Im vorliegenden Fall war klar, dass sich die Warendefinition in der Einleitungsbekanntmachung nicht auf synthetisches Ethanol erstrecken sollte. Synthetisches Ethanol weist andere Eigenschaften als Bioethanol auf und entspricht nicht den oben erwähnten Kriterien in Bezug auf die Definition der betroffenen Ware. Kein auf die Produktion dieser Ware spezialisierter Hersteller nahm an dieser Untersuchung teil. Daher kann synthetisches Ethanol nicht in die Definition der betroffenen Ware aufgenommen werden und wird bei der Untersuchung nicht berücksichtigt. Entgegen der Argumentation einiger Parteien ergibt sich aus dieser Klarstellung keine Änderung am Gegenstand der Untersuchung oder an der Definition der betroffenen Ware, sie wirkte sich auch nicht auf die Qualität der verwendeten Daten aus.
(52)
Bioethanol für Kraftstoffanwendungen und Bioethanol für andere Anwendungen können ähnliche Eigenschaften aufweisen. Die Dumpinguntersuchung bezog sich jedoch auf Wirtschaftsbeteiligte in den USA, die Bioethanol für Kraftstoffanwendungen herstellen oder mischen, insbesondere Bioethanol, das in Kraftstoffmischungen zum Einsatz kommt. Ebenso konzentrierte sich die Untersuchung bei den Unionsherstellern auf Bioethanol, das für Kraftstoffanwendungen und nicht für andere Verwendungszwecke bestimmt war. Für andere Zwecke als Kraftstoffanwendungen bestimmtes Bioethanol sollte daher nicht Gegenstand dieser Untersuchung sein.
(53)
Einführer, die das aus den USA eingeführte Bioethanol nicht zu Kraftstoffzwecken verwenden, haben die Möglichkeit, eine Anmeldung zur besonderen Verwendung nach den Bestimmungen von Artikel 291 bis 300 der Durchführungsvorschriften zum Zollkodex der Union abzugeben (10).
2.2. Gleichartige Ware
(54)
Den Untersuchungsergebnissen zufolge weist das vom Wirtschaftszweig der Union hergestellte und auf dem Unionsmarkt verkaufte Bioethanol ähnliche grundlegende materielle, chemische und technische Eigenschaften auf wie aus den USA in die Union ausgeführtes Bioethanol.
(55)
Wie in Erwägungsgrund 39 erläutert, kann Bioethanol aus verschiedenen Ausgangsstoffen hergestellt werden. Die Untersuchung ergab jedoch keine Hinweise darauf, dass die Eigenschaften des Endprodukts je nach verwendetem Ausgangsstoff unterschiedlich ausfallen würden. Es wurde festgestellt, dass die in den USA vornehmlich aus Mais hergestellte und in die Union ausgeführte betroffene Ware mit der von den Unionsherstellern vornehmlich aus Weizen hergestellten und in der Union verkauften Ware austauschbar ist. Darüber hinaus gibt es, wenn überhaupt, keine nennenswerten Unterschiede in der Verwendung und der Wahrnehmung durch die Wirtschaftsbeteiligten und Verwender am Bioethanolmarkt.
(56)
Daher wird bestätigt, dass in der Union hergestelltes und verkauftes Bioethanol und die aus den USA ausgeführte betroffene Ware als gleichartig im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung anzusehen ist.
(57)
Einige der in die Stichprobe einbezogenen US-Hersteller führten an, dass das auf dem US-Markt hergestellte und verkaufte Bioethanol gegenüber der betroffenen Ware nicht gleichartig sei, da es dem Wortlaut der Warenbeschreibung in der Einleitungsbekanntmachung nicht genau entspreche. Tatsächlich wiesen die auf dem US-Markt verkauften Arten von Bioethanol einen Wassergehalt über dem Schwellenwert von 0,3 % auf und entsprächen nicht der Norm EN 15376, sondern der in den USA geltenden Norm (ASTM).
(58)
Die Untersuchung ergab jedoch, dass für den Verkauf auf dem US-Markt hergestelltes Bioethanol weitgehend die gleichen grundlegenden materiellen, chemischen und technischen Eigenschaften aufweist wie die betroffene Ware. Nach Artikel 1 Absatz 4 der Grundverordnung braucht eine gleichartige Ware der betroffenen Ware nicht unbedingt in jeder Hinsicht zu gleichen, sondern kann auch eine Ware sein, die zwar der betroffenen Ware nicht in jeder Hinsicht gleicht, aber Merkmale aufweist, die denen der betroffenen Ware sehr ähnlich sind. Dies trifft auf das auf dem US-Markt verkaufte Bioethanol und das in die Union ausgeführte Bioethanol zu. Es gibt Präzedenzfälle, in denen Waren trotz gewisser Unterschiede als gleichartige Waren betrachtet wurden (11).
(59)
Es wurde daher beschlossen, die vorläufige Feststellung zu ändern und das auf dem US-Markt verkaufte ASTM-Bioethanol und die betroffene Ware als gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung zu betrachten.
3. DUMPING
3.1. Einleitung
(60)
Wie in den Erwägungsgründen 6 bis 16 dargelegt, betraf die Untersuchung zur Ermittlung des möglichen Vorliegens von Dumping einerseits Hersteller von Bioethanol und andererseits Händler/Hersteller von Gemischen, die die betroffene Ware in die Union ausführten.
(61)
Nach Artikel 9 Absatz 5 der Grundverordnung wird in der Verordnung, mit der der Zoll festgesetzt wird, der Zoll für jeden einzelnen Lieferanten oder, wenn dies nicht praktikabel ist, der Zoll für das betroffene Lieferland festgesetzt.
(62)
Einige Hersteller brachten vor, es sei möglich, ihre Waren zu identifizieren und zu verfolgen, nachdem sie zur Ausfuhr (insbesondere in die Union) an einen US-Wirtschaftsbeteiligten verkauft wurden. Dabei nahmen sie Bezug auf das Zertifizierungsverfahren nach der Richtlinie zu erneuerbaren Energien; sie konnten jedoch insbesondere keine Verbindung zwischen ihren Verkäufen auf dem US-Markt und den von anderen Wirtschaftsbeteiligten getätigten Ausfuhren in die EU herstellen. Wie in den Erwägungsgründen 12 und 63 dargelegt, war diesen Herstellern auch die Höhe des Preises bei der Ausfuhr in die Union unbekannt.
(63)
Im vorliegenden Fall ergab die Untersuchung, dass es aufgrund der Struktur der Bioethanolindustrie und der Art und Weise, in der die betroffene Ware auf dem US-Markt hergestellt und verkauft und in die Union ausgeführt wurde, nicht praktikabel war, individuelle Dumpingspannen für US-Hersteller festzusetzen. Im konkreten Sachverhalt führten die in die US-Stichprobe einbezogenen Hersteller die betroffene Ware nicht in die Union aus, und die untersuchten Händler/Hersteller von Gemischen bezogen Bioethanol von verschiedenen Herstellern und mischten und verkauften es insbesondere zur Ausfuhr in die Union; daher war es entgegen den Vorbringen der oben angeführten Parteien nicht möglich, alle Käufe einzeln zu verfolgen und die Normalwerte mit den relevanten Ausfuhrpreisen zu vergleichen, ebenso ist es nicht möglich, zum Zeitpunkt der Ausfuhr in die Union den Hersteller zu ermitteln. Anders gesagt, jede in die EU verschiffte Ladung enthält Bioethanol, das von mehreren US-Herstellern in den USA hergestellt wurde, und zwar nicht nur von den in die US-Stichprobe einbezogenen Herstellern. Ferner ergab die Untersuchung, dass die Preise, welche die in die US-Stichprobe einbezogenen Hersteller ihren US-Abnehmern in den USA in Rechnung stellten, nicht den bei der Ausfuhr in die Union für die betroffene Ware tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preisen entsprachen.
(64)
Deshalb sollte nach Auffassung der Kommission eine landesweite Dumpingspanne festgesetzt werden.
3.2. Normalwert
(65)
Zur Ermittlung des Normalwertes wurde zunächst nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung untersucht, ob die von den beiden mitarbeitenden Händlern/Herstellern von Gemischen getätigten Inlandsverkäufe der betroffenen Ware an unabhängige Abnehmer in repräsentativen Mengen erfolgten, d. h. ob das Gesamtvolumen dieser Verkäufe mindestens 5 % des Gesamtvolumens der Ausfuhrverkäufe in die Union im UZ entsprach.
(66)
Da die Verkäufe der gleichartigen Ware auf dem Inlandsmarkt in ausreichender Menge erfolgten, wurde der Normalwert anhand des den beiden obengenannten Händlern/Herstellern von Gemischen im normalen Handelsverkehr von unabhängigen Abnehmern in den USA gezahlten oder zu zahlenden Preises bestimmt.
3.3. Ausfuhrpreis
(67)
Die mitarbeitenden Händler/Hersteller von Gemischen stellten Daten bereit, die die Ermittlung eines Ausfuhrpreises anhand der ihnen tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise gemäß Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung gestatteten. Bei den Geschäftsvorgängen, bei denen die Einfuhren in die Union über ein verbundenes Handelsunternehmen erfolgten, wurde der Ausfuhrpreis nach Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung auf der Grundlage des Weiterverkaufspreises errechnet, den der verbundene Händler dem ersten unabhängigen Abnehmer in der Union in Rechnung stellte.
(68)
Hinsichtlich der Verkäufe über den in der Schweiz ansässigen verbundenen Händler wurden Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten (VVG) und Gewinne nicht vom Ausfuhrpreis abgezogen, da diese nicht als zwischen der Einfuhr und dem Weiterverkauf in der Union entstandene Kosten betrachtet wurden. Den Untersuchungsergebnissen zufolge bestand die Haupttätigkeit des verbundenen Händlers in der Kassenführung für den Geschäftsbereich „Zucker“, zu dem Biokraftstoffe gehören, sowie in der Absicherung der mit der Geschäftstätigkeit im Agrarsektor verbundenen Risiken durch Abschluss von Derivatkontrakten sowohl im außerbörslichen Handel als auch an organisierten Finanzmärkten.
(69)
Einige US-Hersteller führten an, dass es gängige Praxis der Organe sei, den vom Ausführer dem ersten unabhängigen Abnehmer in Rechnung gestellten Verkaufspreis als Ausfuhrpreis für Dumpingberechnungen heranzuziehen. In diesem Fall wäre dies der Verkaufspreis, den die US-Hersteller unabhängigen Händlern/Herstellern von Gemischen in den USA in Rechnung stellten. Wie jedoch bereits in den Erwägungsgründen 62 und 63 dargelegt, führte keiner der US-Hersteller von Bioethanol die betroffene Ware in die Union aus; außerdem war ihnen die Höhe des Preises bei der Ausfuhr in die EU nicht bekannt. Ihr Preis auf dem Inlandsmarkt kann daher nicht herangezogen werden, da es sich nicht um einen für die betroffene Ware bei der Ausfuhr in die Union tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preis handelt. Demzufolge kann dem Einwand nicht stattgegeben werden.
3.4. Vergleich
(70)
Der Vergleich zwischen dem gewogenem durchschnittlichem Normalwert und dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis je Warentyp für die mitarbeitenden Händler/Hersteller von Gemischen erfolgte auf der Stufe ab Werk, wobei nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung Unterschiede bei Faktoren, die nachweislich die Preise und damit die Vergleichbarkeit der Preise beeinflussen, berücksichtigt wurden. Ein Händler/Hersteller von Gemischen machte geltend, dass die Daten über Inlandsverkäufe nicht repräsentativ seien. Da die Händler/Hersteller von Gemischen es versäumten, Daten für alle Inlandsverkäufe vorzulegen, basiert die Berechnung auf den Daten, die im Fragebogen und während des Besuchs vor Ort vorgelegt wurden.
(71)
Ein Händler/Hersteller von Gemischen brachte vor, die Berechnung des Inlandspreises solle auf den NYMEX-Spotmarktdaten beruhen. Die Kommission ist der Ansicht, dass überprüfte Daten von zwei Händlern/Herstellern von Gemischen zuverlässiger sind.
(72)
Zu diesem Zweck wurden, soweit erforderlich und gerechtfertigt, gebührende Berichtigungen für Unterschiede bei den Transport-, Versicherungs-, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten vorgenommen.
(73)
Die betroffene Ware und die gleichartige Ware weisen die Besonderheit auf, dass Händler/Hersteller von Gemischen im UZ eine Subvention hauptsächlich in Form von Verbrauchsteuergutschriften auf ihre Verkäufe von Bioethanolgemischen erhalten haben. Zur Ermittlung des Normalwerts und des Ausfuhrpreises wird eine Methode angewandt, bei der die tatsächlichen Verkaufspreise, die von den genannten Händlern/Herstellern von Gemischen im Inland und bei der Ausfuhr in Rechnung gestellt werden, in vollem Umfang berücksichtigt werden. Daher werden bei einem Vergleich der von Händlern/Herstellern von Gemischen auf dem US-Markt getätigten Verkäufe und der von Händlern/Herstellern von Gemischen bei der Ausfuhr in die EU in Rechnung gestellten Preise zur Berechnung der Dumpingspanne für die betroffene Ware etwaige Auswirkungen der Subvention auf die Preise beseitigt, da die Subvention im UZ sowohl Inlands- wie Ausfuhrverkäufe gleichermaßen betraf. Ein Händler/Hersteller von Gemischen behauptete, seine Inlandsverkäufe seien nicht subventioniert worden. Er konnte diese Behauptung jedoch nicht belegen; auch fällt es schwer, diese Behauptung mit den Angaben der US-Behörden zu dieser Subvention in Einklang zu bringen.
3.5. Dumping
(74)
Nach Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung wurde der gewogene durchschnittliche Normalwert je Warentyp mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis des entsprechenden Warentyps der betroffenen Ware verglichen. Dieser Vergleich ergab, dass die mitarbeitenden unabhängigen Händler/Hersteller von Gemischen Dumping praktizierten.
(75)
Die gewogene durchschnittliche Dumpingspanne von 9,5 % wurde auf der Basis der aggregierten Daten der mitarbeitenden Händler/Hersteller von Gemischen ermittelt und stellt die landesweite Dumpingspanne für die USA dar.
(76)
Einige der in die Stichprobe einbezogenen US-Hersteller forderten, ihnen im Falle der Einführung endgültiger Antidumpingmaßnahmen eine individuelle Dumpingspanne zu gewähren. In Anbetracht des Inhalts der Erwägungsgründe 6 bis 16 sowie der in den Erwägungsgründen 60 bis 64 dargelegten Argumente kann dieser Forderung indes nicht stattgegeben werden, da die Untersuchung ergab, dass es bezüglich dieser Wirtschaftsbeteiligten, insbesondere, da sie im UZ keine Ausfuhren in die Unon tätigten, nicht möglich war, ihre Waren bei der Ausfuhr in die Union zu verfolgen; auch hatten sie im Allgemeinen keine Kenntnisse vom Zeitpunkt der Ausfuhr oder von dem von den Unionseinführern gezahlten oder zu zahlenden Preis, so dass für diese Hersteller kein zuverlässiger Ausfuhrpreis und keine zuverlässige Dumpingspanne ermittelt werden konnten.
(77)
Einige Hersteller baten um genauere Informationen darüber, wie die Dumpingberechnung für die beiden mitarbeitenden Händler/Hersteller von Gemischen erfolgte. Zum einen erhalten die erbetenen Informationen jedoch geheime Geschäftsdaten und können daher nicht gegenüber anderen als der betreffenden Partei offengelegt werden. Zum anderen ist es gängige Praxis der Organe, über die allgemeine zur Ermittlung des Dumping genutzte Methode auch alle Parteien in Kenntnis zu setzen, deren individuelle Daten nicht in die Berechnung eingingen. Diese Methode wurde in dem an alle Parteien versandten Dokument zur allgemeinen Unterrichtung beschrieben.
4. SCHÄDIGUNG
4.1. Unionsproduktion und Wirtschaftszweig der Union
(78)
Die Unionsproduktion wurde auf der Grundlage eines Marktberichts ermittelt, den der Antragsteller während der Untersuchung vorgelegt hatte. Die in diesem Bericht angegebene Gesamtproduktion der gleichartigen Ware in der Union wurde mit den Angaben der 17 mitarbeitenden Unionshersteller verglichen. Zwischen den beiden Datensätzen ergab sich eine geringfügige Differenz von rund 5 %. Diese erklärt sich aus der Tatsache, dass einige relativ kleine nicht mitarbeitende Unionshersteller keine Angaben zur Produktion vorgelegt hatten. Auf dieser Grundlage wurde die Gesamtproduktion der Union im UZ auf 3,42 Mio. Tonnen geschätzt. Die Unionshersteller, auf die die Gesamtproduktion der Union entfällt, bilden den Wirtschaftszweig der Union im Sinne von Artikel 4 Absatz 1 und Artikel 5 Absatz 4 der Grundverordnung und werden deshalb als „Wirtschaftszweig der Union“ bezeichnet.
4.2. Unionsverbrauch
(79)
Die Ermittlung des Unionsverbrauchs erfolgte anhand der gesamten Unionsproduktion des Wirtschaftszweigs der Union zuzüglich der Menge der Einfuhren aus Drittländern auf der Basis der besten verfügbaren Statistiken, wovon die Bestandsveränderungen und die vom Wirtschaftszweig der Union angegebenen Ausfuhren des Wirtschaftszweigs der Union abgezogen wurden. Einige Parteien brachten vor, dass die zur Ermittlung des Verbrauchs herangezogenen Statistiken nicht vollständig seien, weil erhebliche Einfuhren von Bioethanol aus anderen Drittländern, die insbesondere im UZ getätigt wurden, nicht berücksichtigt worden seien. Außerdem seien die Einfuhrmengen aus den USA von der Kommission zu hoch geschätzt worden und die Zahlen zum Verbrauch und zum Marktanteil daher nicht zuverlässig.
(80)
Diese Behauptungen wurden analysiert und anhand der vorliegenden Informationen überprüft. In Bezug auf die Einfuhren aus anderen Ländern legten die Parteien keine Beweise hinsichtlich der Einfuhrmengen der betroffenen Ware vor. Einfuhren aus anderen Ländern wurden jedoch bei der Schätzung der Einfuhren berücksichtigt. In der Schätzung der Einfuhren aus den USA im UZ wurde in Bezug auf die Einfuhrmengen ein Fehler entdeckt. Die Einfuhrmengen wurden daher neu bestimmt und wo nötig berichtigt. Dies hatte jedoch keine Auswirkungen auf die Schlussfolgerungen, die bei der Ermittlung der Schädigung und der Schadensursache gezogen wurden.
(81)
Hinsichtlich der Einfuhren der betroffenen Ware ist zu betonen, dass es für die betroffene Ware keine spezifischen Zollcodes der Kombinierten Nomenklatur gibt. Außerdem enthalten die Codes der Kombinierten Nomenklatur, unter denen die betroffene Ware bei den Zollbehörden angemeldet werden kann, neben der betroffenen Ware auch noch andere Waren.
(82)
Bezüglich der Einfuhren von Bioethanolgemischen ging aus den überprüften Fragebogenantworten der unabhängigen Einführer hervor, dass die meisten dieser Einfuhren unter dem TARIC-Code 3824909799 beim Zoll angemeldet wurden. Die Einfuhrmengen können jedoch nicht direkt bei Eurostat abgerufen werden, da dieser TARIC-Code neben der betroffenen Ware noch verschiedene weitere chemische Produkte umfasst.
(83)
Hinsichtlich der unter den KN-Codes 2207 10 00 und 2207 20 00 angemeldeten Einfuhren war es nicht möglich, zwischen der betroffenen Ware und anderen, von der Untersuchung nicht betroffenen Waren zu unterscheiden, da keine ausreichenden Informationen zu der eingeführten Ware vorlagen.
(84)
Angesichts der Tatsache, dass bei Eurostat keine vollständigen detaillierten Einfuhrangaben abgerufen werden konnten, wurde beschlossen, auch noch andere Informationsquellen zum Zwecke der Ermittlung der Einfuhren der betroffenen Ware in die Union heranzuziehen.
(85)
Zur Erlangung der bestmöglichen Schätzung der Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in den USA wurden die Statistiken der US International Trade Commission als zuverlässigste Grundlage erachtet. Die angegebenen Ausfuhrmengen fallen unter die US-Zollcodes 22071060 und 22072000.
(86)
Die Schätzung dieser Einfuhren erfolgte anhand eines geeigneten Verfahrens, bei dem alle von der US International Trade Commission angegebenen Mengen zur Ermittlung der Einfuhren aus den USA in die Union berücksichtigt wurden.
(87)
Die Schätzung der Einfuhren in die Union mit Ursprung in Brasilien gründete sich auf folgende Informationsquellen: Berichte der Renewable Fuels Agency des Vereinigten Königreichs hinsichtlich der Einfuhren in das Vereinigte Königreich sowie Auszüge aus den detaillierten Zolldatenbanken der Niederlande, Schwedens und Finnlands und Daten von Eurostat. Für die Niederlande, Schweden und Finnland wurden die Einfuhrmengen auf der Grundlage der Namen der Einführer und der Ausführer und der Warenbeschreibung geschätzt, sofern diese verfügbar waren. Zur Schätzung dieser Einfuhren wurde ein konservativer Ansatz verfolgt. Alle angegebenen Mengen wurden bei der Berechnung der Einfuhren berücksichtigt.
(88)
Daten von Eurostat wurden schließlich auch zur Schätzung der übrigen Einfuhren in die Union für alle nicht in Erwägungsgrund 87 genannten Mitgliedstaaten herangezogen. Eine Berichtigung der Einfuhrmengen wurde ausgehend von dem Prozentsatz des in der Union als Kraftstoff verwendeten Bioethanols vorgenommen. Diese Berichtigung geht auf den Antrag zurück. Dieser Prozentsatz entstammte der jährlichen Ethylalkoholbilanz, die von der Europäischen Kommission veröffentlicht wird (12). Der Prozentsatz des in der Union als Kraftstoff verwendeten Bioethanols lag 2008 bei 54 %, 2009 bei 66 % und 2010 bei 68 %. Für den UZ wurde zur Schätzung der einschlägigen Einfuhren im UZ der Prozentsatz für 2010 herangezogen.
(89)
Zur Schätzung der Einfuhren mit anderem Ursprung wurden Eurostat-Daten und die Auszüge aus den detaillierten Zolldatenbanken der Niederlande, Schwedens und Finnlands als Informationsquellen herangezogen. Es wurde die gleiche Methodik angewandt wie zur Ermittlung der Einfuhren aus Brasilien.
(90)
Bezüglich der Berechnung des durchschnittlichen CIF-Stückpreises für Einfuhren aus den USA und aus Brasilien dienten die Auszüge aus den detaillierten Zolldatenbanken der Niederlande, Schwedens und Finnlands als Informationsquellen. Für die USA wurden auch Daten aus dem an die unabhängigen Einführer gerichteten überprüften Fragebogen herangezogen. Für die USA erfolgte die Schätzung der durchschnittlichen CIF-Preise für 2008 und 2009 anhand des von der US International Trade Commission für diese Jahre angegebenen Durchschnittspreises, ausgedrückt im Verhältnis zu dem für 2010 ermittelten durchschnittlichen CIF-Stückpreis.
(91)
Die Bestandsveränderungen wurden auf der Grundlage der Angaben über den Wirtschaftszweig der Union ermittelt, die vom Antragsteller vorgelegt wurden.
(92)
Auf dieser Grundlage ergab sich für den Unionsverbrauch folgende Entwicklung:
2008
2009
2010
UZ
Gesamtproduktion der Union (in Tonnen) (A)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Gesamteinfuhren aus Drittländern einschließlich des betroffenen Landes (in Tonnen) (B)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Gesamtausfuhren des Wirtschaftszweigs der Union in Nicht-EU-Länder (in Tonnen) (C)
26 263
41 023
53 085
59 633
Bestandsveränderungen (13) (in Tonnen) (C)
0
4 730
-8 415
-5 458
Unionsverbrauch (in Tonnen)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Index: 2008 = 100
100
115
121
129
Quelle:
(A) Marktbericht; (B) Eurostat, die US International Trade Commission; die Renewable Fuels Agency des Vereinigten Königreichs und die Zolldatenbanken der Niederlande, Schwedens und Finnlands; (C) Angaben im Antrag, Fragebogenantworten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller, Angaben zum Wirtschaftszweig der Union im Antrag.
(93)
Der Unionsverbrauch erhöhte sich im Bezugszeitraum erheblich (+ 29 %). Diese Steigerung wurde durch die Umsetzung der Richtlinie zu erneuerbaren Energien in den Mitgliedstaaten angeregt, in der Wachstumsziele für den Verbrauch erneuerbarer Energien festgelegt sind.
4.3. Einfuhren aus dem betroffenen Land in die Union
4.3.1. Menge, Marktanteil und Preise der Einfuhren aus dem betroffenen Land
(94)
Hinsichtlich der Mengen, des Marktanteils und der Preise entwickelten sich die Einfuhren aus den USA in die Union im Bezugszeitraum wie folgt:
2008
2009
2010
UZ
Menge der Einfuhren aus den USA (in Tonnen) (A)
63 406
53 332
348 868
686 185
Index: 2008 = 100
100
84
550
1 082
Marktanteil (in %)
1,9
1,4
8,5
15,7
Index: 2008 = 100
100
73
454
837
Durchschnittspreis in Euro/Tonne (B)
590,6
552,5
542,5
626,7
Index: 2008 = 100
100
94
92
106
Quelle:
(A) Angaben der US International Trade Commission zur Ausfuhrmenge, (B) Zolldatenbanken der Niederlande, Schwedens und Finnlands und eine überprüfte Fragebogenantwort eines unabhängigen Einführers.
(95)
Die Einfuhrmengen aus den USA nahmen im Bezugszeitraum beträchtlich zu, und zwar von 63 406 Tonnen auf 686 185 Tonnen. Analog dazu wuchs der Marktanteil der US-Ausführer in der Union im gleichen Zeitraum erheblich von 1,9 % auf 15,7 %.
(96)
Obwohl die durchschnittlichen US-Einfuhrpreise im Bezugszeitraum um 6 % stiegen, waren die von US-Ausführern in Rechnung gestellten Preise durchweg niedriger als die Durchschnittspreise der Unionshersteller (vgl. Erwägungsgrund 117). Diese systematische Preisunterbietung seitens der US-Ausführer erklärt die deutliche Zunahme ihres Marktanteils im Bezugszeitraum.
4.3.2. Preisunterbietung durch die Einfuhren aus dem betroffenen Land
(97)
Für die Zwecke der Beurteilung etwaiger Preisunterbietungen im UZ wurden je Warentyp die auf die Stufe ab Werk gebrachten gewogenen durchschnittlichen Verkaufspreise, die die Unionshersteller in der Stichprobe unabhängigen Abnehmern auf dem Unionsmarkt in Rechnung stellten, mit den entsprechenden gewogenen Durchschnittspreisen je Warentyp der US-Ausführer für den ersten unabhängigen Abnehmer auf dem Unionsmarkt auf CIF-Stufe verglichen. Zur Ermöglichung eines gerechten Preisvergleichs wurden angemessene Berichtigungen für bestehende Zölle und nach der Einfuhr angefallene Kosten auf den US-Preis angewandt.
(98)
Dieser Vergleich ergab für den UZ durchgängige Preisunterbietungen (durchschnittlich 5,6 %), ausgedrückt als Prozentsatz der Verkaufspreise der Unionshersteller in der Stichprobe. Anhand dieser Preisunterbietung wird der Preisdruck deutlich, der von den Einfuhren aus dem betroffenen Land auf dem Unionsmarkt insbesondere im UZ ausgeübt wurde.
4.4. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
4.4.1. Allgemeine Vorbemerkungen
(99)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung umfasste die Prüfung der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren auf den Wirtschaftszweig der Union eine Beurteilung aller Wirtschaftsindikatoren, die für die Einschätzung der Lage des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum aussagekräftig sind.
(100)
Die Schadensanalyse in Bezug auf die makroökonomischen Daten wie Produktion, Produktionskapazität, Kapazitätsauslastung, Verkaufsmenge, Marktanteil, Wachstum, Lagerbestände, Beschäftigung, Produktivität und Höhe der Dumpingspanne stützt sich auf Daten des Wirtschaftszweigs der Union insgesamt von ePURE.
(101)
Die Schadensanalyse in Bezug auf die mikroökonomischen Daten wie Preise, Rentabilität, Cashflow, Investitionen und Kapitalrendite, Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten, Löhne und Lagerbestände stützt sich auf Daten aus den überprüften Fragebogenantworten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller.
(102)
Die Bioethanol-Industrie in der Union befindet sich noch in der Aufbauphase. Die Unternehmen haben kürzlich in neue Produktionsanlagen investiert oder ihre vorhandenen Kapazitäten erweitert, um der wachsenden Nachfrage in der Union nachzukommen. Die Tatsache, dass neue Hersteller im Bezugszeitraum die Produktion aufgenommen haben, hat bei Indikatoren wie Produktion, Produktionskapazität, Verkaufsmenge und Beschäftigung zu positiven Entwicklungen geführt.
(103)
Die Untersuchung hat auch gezeigt, dass ein solcher Wirtschaftszweig eine gewisse Zeit braucht - zwei bis drei Jahre ab Produktionsbeginn -, bis er ein normales Produktionsniveau erreicht hat.
4.4.2. Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
2008
2009
2010
UZ
Produktionsvolumen (in Tonnen)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Index: 2008 = 100
100
130
152
157
Produktionskapazität (in Tonnen)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Index: 2008 = 100
100
116
136
137
Kapazitätsauslastung (in %)
63
70
70
72
Index: 2008 = 100
100
112
112
114
Quelle:
auf Basis der vom Antragsteller übermittelten Daten des Wirtschaftszweigs der Union.
(104)
Infolge der Richtlinie zu erneuerbaren Energien nahm die Produktion in der Union im Bezugszeitraum erheblich zu - die Steigerung betrug rund 57 %. Von 2008 bis 2010 stieg die Produktion in der Union um 36 %, doch verlangsamte sich das Wachstum anschließend deutlich und belief sich im UZ auf nur noch 3,5 % gegenüber 2010.
(105)
Die Produktionskapazität erhöhte sich im Bezugszeitraum mit + 37 % ebenfalls erheblich und folgte einem ähnlichen Muster wie die Produktion.
(106)
Die Kapazitätsauslastung stieg im Bezugszeitraum um 14 %; diese Zunahme wurde zu Beginn des Bezugszeitraums erzielt. Angesichts dessen, dass einige Unionshersteller 2009 in der Aufbauphase waren, war von einer weiteren Steigerung der Kapazitätsauslastung auszugehen, da Hersteller normalerweise zwei bis drei Jahre ab Produktionsbeginn benötigen, bis sie ein normales Produktionsniveau erreicht haben (vgl. Erwägungsgrund 103). Dies war jedoch nicht der Fall.
(107)
Die Untersuchung bestätigte somit, dass mehrere Unternehmen in der EU aufgrund der erwarteten Veröffentlichung der Richtlinie zu erneuerbaren Energien zu Beginn oder während des Bezugszeitraums ihre Geschäftstätigkeit aufnahmen. Dieser Umstand führte bei den obengenannten Schadensfaktoren vor allem im Zeitraum bis 2010 zu einer positiven Entwicklung. Die Lage am Unionsmarkt änderte sich jedoch zeitgleich mit dem massiven Anstieg gedumpter Einfuhren aus den USA im Jahr 2010, und das erwartete Wachstum der Wirtschaftstätigkeit stellte sich im UZ nicht ein.
4.4.3. Verkaufsmenge und Marktanteil
2008
2009
2010
UZ
Verkaufsmenge (in Tonnen)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Index: 2008 = 100
100
130
152
159
Marktanteil (in %)
60,2
68,3
76,2
74,0
Index: 2008 = 100
100
113
126
122
Quelle:
auf Basis der vom Antragsteller übermittelten Daten des Wirtschaftszweigs der Union.
(108)
Die Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union stieg im Bezugszeitraum um 59 %, und der Marktanteil erhöhte sich um 13,8 Prozentpunkte. Von 2008 bis 2010 nahm die Verkaufsmenge kontinuierlich zu; von 2010 bis zum UZ wuchs die Verkaufsmenge jedoch weniger stark als der Verbrauch, der sich im gleichen Zeitraum um 6,8 % erhöhte.
(109)
Ebenso stieg der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union bis 2010, sank dann aber im UZ. Im Zeitraum von 2010 bis zum UZ, in dem sich der Marktanteil der Einfuhren aus den USA nahezu verdoppelte (+ 7,2 Prozentpunkte), büßte der Wirtschaftszweig der Union 2,2 Prozentpunkte ein.
4.4.4. Wachstum
(110)
Der Unionsverbrauch erhöhte sich im Bezugszeitraum mit + 29,2 % erheblich. Obwohl Verkaufsmenge und Marktanteil in diesem Zeitraum ebenfalls zunahmen, kam der Anstieg des Verbrauchs dem Wirtschaftszweig der Union insbesondere ab 2010 nicht in vollem Umfang zugute. Von 2010 bis zum UZ verlangsamte sich das Wachstum bei den Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Union, und im Vergleich zu den Jahren davor ging der Marktanteil zurück.
(111)
Einige Parteien brachten vor, die Wachstumsentwicklung einiger Indikatoren im Bezugszeitraum lasse nicht auf einen geschädigten Wirtschaftszweig schließen. Wie oben dargelegt, zeigte die Untersuchung allerdings, dass das verlangsamte Wachstum im Wirtschaftszweig der Union im Jahr 2010 und im UZ mit dem massiven Anstieg gedumpter Niedrigpreiseinfuhren aus den USA zusammenfiel.
4.4.5. Beschäftigung und Produktivität
2008
2009
2010
UZ
Zahl der Beschäftigten
2 331
2 419
2 523
2 552
Index: 2008 = 100
100
104
108
109
Produktivität
(in Einheit/Beschäftigten)
924
1 157
1 298
1 328
Index: 2008 = 100
100
125
141
144
Quelle:
auf Basis der vom Antragsteller übermittelten Daten des Wirtschaftszweigs der Union.
(112)
Die Beschäftigung stieg im Bezugszeitraum um 9 %. Genauer gesagt nahm sie von 2008 bis 2010 um 8 % zu, erhöhte sich im UZ jedoch nur marginal um 1 %. Diese Entwicklung spiegelt die Kapazitäts- und Produktionsentwicklung in der Union wider.
(113)
Die Produktivität der Beschäftigten des Wirtschaftszweigs der Union wurde gemessen als Output pro Beschäftigten in einem Jahr. Sie nahm im Bezugszeitraum mit + 44 % erheblich zu, was den Lerneffekt und die Effizienzsteigerung während und nach der Aufbauphase widerspiegelt.
4.4.6. Höhe der derzeitigen Dumpingspanne
(114)
Angesichts der Menge, des Marktanteils und der Preise der gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land können die Auswirkungen der im UZ ermittelten Dumpingspannen auf den Wirtschaftszweig der Union nicht als unerheblich angesehen werden.
4.4.7. Erholung von früherem Dumping
(115)
Da keine Auswirkungen von früherem Dumping vorhanden sind, ist dieser Aspekt im vorliegenden Fall nicht von Belang.
4.4.8. Durchschnittliche Stückpreise des Wirtschaftszweigs der Union
2008
2009
2010
UZ
Stückpreise (in Euro)
702,59
634,88
657,41
768,59
Index: 2008 = 100
100
90
94
109
Quelle:
Fragebogenantworten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller.
(116)
Die Preise des Wirtschaftszweigs der Union erhöhten sich im Bezugszeitraum um insgesamt 9 %. Im Vergleich zu 2008 gingen sie 2009 zurück, stiegen jedoch anschließend bis zum Ende des UZ kontinuierlich an. Die Untersuchung ergab allerdings, dass die Preissteigerungen nicht ausreichten, um dem Wirtschaftszweig der Union die Deckung seiner Kosten zu ermöglichen. Die Differenz zwischen den Verkaufspreisen und den Kosten vergrößerte sich insbesondere im UZ weiter. Dieser Sachverhalt fällt mit einem verstärkten Auftreten von gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus den USA auf dem Unionsmarkt zusammen.
(117)
Den Untersuchungsergebnissen zufolge lagen die Preise des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum anhaltend über denen der gedumpten Einfuhren aus den USA (und zwar um bis zu 23 %).
4.4.9. Rentabilität, Cashflow, Investitionen, Kapitalrendite und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
2008
2009
2010
UZ
Nettogewinn vor Steuern (in Euro)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Index: 2008= - 100
- 100
4
- 102
- 246
Rentabilität der Verkäufe in der Union (in % des Nettoumsatzes)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Index: 2008= - 100
- 100
3
-49
-84
Cashflow (in Euro)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Index: 2008= - 100
- 100
1 376
1 928
1 457
Cashflow in % der Verkäufe in der Union an unabhängige Abnehmer
-0,9
8,7
8,2
4,4
Index: 2008= - 100
- 100
980
930
494
Investitionen (in Euro)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Index: 2008 = 100
100
26
12
7
Kapitalrendite (in %)
-10
2
-88
- 357
Index: 2008 = - 100
- 100
15
- 870
-3 538
Quelle:
Fragebogenantworten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller.
(118)
Die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union wurde sowohl in absoluten Werten ermittelt (Nettogewinn vor Steuern) als auch durch die Ausweisung des Nettogewinns oder -verlustes vor Steuern als Prozentsatz des mit den Verkäufen der gleichartigen Ware erzielten Umsatzes. Die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union war im Bezugszeitraum negativ mit Ausnahme von 2009, als die Unternehmen der Stichprobe den Break-Even-Punkt erreichten.
(119)
Die Kapitalrendite entwickelte sich ähnlich und blieb weit hinter den für ein Überleben des Wirtschaftszweigs der Union erforderlichen Renditen zurück.
(120)
Der Cashflow war 2008 negativ und verbesserte sich 2009 und 2010. Im UZ ging der Cashflow jedoch erneut zurück, was darauf hindeutete, dass der Wirtschaftszweig der Union zunehmend Schwierigkeiten hatte, seine Tätigkeiten selbst zu finanzieren.
(121)
Durch die Entwicklung von Rentabilität, Cashflow und Kapitalrendite im Bezugszeitraum wurde die Möglichkeit des Wirtschaftszweigs der Union, in seine Tätigkeiten zu investieren, eingeschränkt und seine Entwicklung beeinträchtigt, was aus dem Investitionsrückgang um 93 % während dieses Zeitraums eindeutig hervorgeht.
4.4.10. Löhne
2008
2009
2010
UZ
Löhne (in Euro)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Durchschnittliche Arbeitskosten je Beschäftigen (in Euro)
75 691
81 233
88 638
99 646
Index: 2008 = 100
100
107
117
132
Quelle:
Fragebogenantworten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller.
(122)
Die Löhne stiegen im Bezugszeitraum um 32 %, was die Produktivitätssteigerung der Beschäftigten widerspiegelt.
4.4.11. Lagerbestände
2008
2009
2010
UZ
Schlussbestand (in Tonnen)
34 585
24 022
38 649
31 408
Index: 2008 = 100
100
69
112
91
Lagerbestand im Verhältnis zur Produktion (in %)
8,3
3,5
3,8
2,5
Quelle:
Fragebogenantworten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller.
(123)
Die Lagerbestände gingen im Bezugszeitraum leicht zurück.
4.5. Schlussfolgerung zur Schädigung
(124)
Die Untersuchung ergab, dass der massive Anstieg gedumpter Niedrigpreiseinfuhren auf dem Unionsmarkt im Jahr 2010 und insbesondere im UZ auftrat. Zwar hatten sich bestimmte Schadensindikatoren in Bezug auf die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union verbessert, doch das Wachstum entsprach nicht der Zunahme des Verbrauchs im Bezugszeitraum, und die Verbesserungen reichten somit nicht aus, um dem Wirtschaftszweig der Union den Ausbau seiner Tätigkeiten zu ermöglichen.
(125)
Wie es für einen neuen und wachsenden Wirtschaftszweig normal ist, wiesen bestimmte Indikatoren wie Verkaufsmenge, Produktion und Kapazitätsauslastung im Bezugszeitraum eine positive Entwicklung auf. Dies erklärt sich aus der Tatsache, dass während dieses Zeitraums neue Unionshersteller in den Markt einstiegen. Dennoch ergab die Untersuchung, dass die Lage auf dem Unionsmarkt es den Unionsherstellern ab dem massiven Anstieg der Niedrigpreiseinfuhren im Jahr 2010 nicht gestattete, ein ausreichendes Tätigkeits- und Preisniveau zu erlangen, um die im Bezugszeitraum getätigten umfangreichen Investitionen ausweiten und aufrechterhalten zu können.
(126)
Den Untersuchungsergebnissen zufolge unterboten die Niedrigpreiseinfuhren kontinuierlich die Preise des Wirtschaftszweigs der Union. Das Preisniveau erlaubte es dem Wirtschaftszweig nicht, seine Kosten zu decken und die Cashflows und Gewinne zu realisieren, die für die Entwicklung der Geschäftstätigkeiten des Wirtschaftszweigs erforderlich sind.
(127)
Vielmehr verschlechterten sich die Schadensindikatoren im Zusammenhang mit dem Geschäftsergebnis des Wirtschaftszweigs der Union, wie Rentabilität, Cashflow und Kapitalrendite, oder sie blieben weit unter dem normalen Niveau. Dies beeinträchtigte massiv die Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten des Wirtschaftszweigs der Union und seine Möglichkeit, weiter in seine Geschäftstätigkeiten zu investieren.
(128)
Aufgrund dieser Sachlage wurde die Auffassung vertreten, dass der Wirtschaftszweig der Union im UZ eine bedeutende Schädigung im Sinne des Artikels 3 Absatz 5 der Grundverordnung erlitt.
5. SCHADENSURSACHE
5.1. Einleitung
(129)
Nach Artikel 3 Absätze 5 und 6 der Antidumpinggrundverordnung wurde geprüft, ob der Wirtschaftszweig der Union durch die gedumpten Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung im betroffenen Land geschädigt wurde; neben den gedumpten Einfuhren wurden andere bekannte Faktoren, die den Wirtschaftszweig möglicherweise zur gleichen Zeit geschädigt haben könnten, ebenfalls geprüft, um auszuschließen, dass eine etwaige durch diese anderen Faktoren verursachte Schädigung den gedumpten Einfuhren zugerechnet wurde.
5.2. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(130)
Wie oben erwähnt, nahm der Unionsverbrauch im Bezugszeitraum um 29,2 % deutlich zu. Allerdings stiegen die gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land mengenmäßig erheblich, von einem Anteil von 1,9 % am Unionsmarkt zu Beginn des Bezugszeitraums auf 15,7 % im UZ. Dadurch wurde auf den Wirtschaftszweig der Union eindeutig Druck ausgeübt, insbesondere von 2010 bis zum Ende des UZ, als sich diese Einfuhren mehr als verdoppelten. Ab 2010 - und insbesondere im UZ - waren große Mengen an Niedrigpreiseinfuhren aus den USA auf dem Unionsmarkt, die die Preise des Wirtschaftszweigs unterboten. Dadurch war es dem Wirtschaftszweig nicht möglich, sich im UZ wie erwartet zu entwickeln.
(131)
Einige Parteien brachten vor, dass sich die Lage des Wirtschaftszweigs der Union genau zwischen 2010 und dem UZ - also zeitgleich mit der Verdopplung der Einfuhren aus den USA - verbessert habe. Wie in den Erwägungsgründen 102 und 107 erläutert, führte die Tatsache, dass viele Unionshersteller im Bezugszeitraum in den Markt einstiegen, bei bestimmten Schadensfaktoren zu einer positiven Entwicklung, beispielsweise bei Produktion und Verkaufsmengen. Gegenüber 2010 büßte der Wirtschaftszweig der Union im UZ jedoch Marktanteile ein, während auf dem Unionsmarkt zur gleichen Zeit die höchsten Zuwächse an gedumpten Einfuhren aus den USA zu verzeichnen waren. Preisunterbietung und Preisdruck führten zu einer Verschlechterung der allgemeinen Finanzlage des Wirtschaftszweigs der Union, insbesondere der Rentabilität.
(132)
Die Niedrigpreiseinfuhren spielten also bei der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union im UZ eine wichtige Rolle.
5.3. Auswirkungen anderer Faktoren
(133)
Die Kommission prüfte auch folgende andere bekannte Faktoren als die gedumpten Einfuhren, die den Wirtschaftszweig der Union geschädigt haben könnten, um sicherzustellen, dass eine etwaige durch diese Faktoren verursachte Schädigung nicht den gedumpten Einfuhren zugerechnet wurde: Einfuhren aus anderen Ländern, Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Union, die Auswirkungen der Wirtschaftskrise und andere Faktoren wie Fluktuationen bei den Rohstoffpreisen, Nachfrageentwicklung und vermeintliche interne Probleme bei Unternehmen des Wirtschaftszweigs der Union.
5.3.1. Einfuhren aus anderen Ländern (Brasilien)
(134)
Den vorliegenden Informationen zufolge gab es neben Brasilien kein anderes Land, das die betroffene Ware im Bezugszeitraum in die Union in großen Mengen ausführte. Die brasilianischen Einfuhrpreise blieben weit unter denen der Unionshersteller. Allerdings wiesen die Einfuhren aus Brasilien im Bezugszeitraum bei Menge (-81 %) und Marktanteil (-25,8 %) eindeutig eine rückläufige Entwicklung auf. Da die Einfuhrmengen im UZ auf ein so niedriges Niveau sanken, können sie nicht als Argument herangezogen werden, das gegen den ursächlichen Zusammenhang zwischen den Niedrigpreiseinfuhren aus den USA und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union im UZ spräche.
2008
2009
2010
UZ
Menge der Einfuhren mit Ursprung in Brasilien (in Tonnen)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Index: 2008 = 100
100
86
39
19
Marktanteil der Einfuhren aus Brasilien (in %)
30,3
22,8
9,7
4,5
durchschnittlicher CIF-Stückpreis
(in Euro/Tonne Einfuhren)
560,8
496,2
580,8
622,4
Index: 2008 = 100
100
88
104
111
Quelle:
Eurostat, die Renewable Fuels Agency des Vereinigten Königreichs, Zolldatenbanken der Niederlande, Schwedens und Finnlands und Angaben im Antrag.
(135)
Parteien brachten vor, dass die Einfuhren aus Brasilien im Bezugszeitraum weiterhin über der Geringfügigkeitsschwelle gelegen hätten und dass sie zu gedumpten Preisen auf den Unionsmarkt gebracht worden seien. Außerdem hätten die Einfuhren aus den USA lediglich den Marktanteil übernommen, der zuvor auf die Einfuhren aus Brasilien entfallen sei. Die Einfuhren aus den USA könnten daher angeblich nicht als Ursache für die bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union angesehen werden.
(136)
Wie oben ausgeführt, gingen die Einfuhren aus Brasilien im Bezugszeitraum erheblich zurück. Ihr Marktanteil sank von 30,3 % auf 4,5 % zu einem Zeitpunkt, zu dem der Verbrauch erheblich anstieg. Angesichts der Preispolitik der brasilianischen Ausführer auf dem Unionsmarkt kann nicht ausgeschlossen werden, dass brasilianisches Bioethanol zu einem gewissen Grad zur Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union beitrug. Allerdings verringerten sich diese Einfuhren im UZ nach Auffassung der Kommission in einem solchen Maße, dass sie nicht als wesentliche Ursache dieser Schädigung betrachtet werden können. Tatsächlich nahmen im Zeitraum von 2010 bis zum UZ die gedumpten Einfuhren aus den USA um mehr als 330 000 Tonnen zu, während die Einfuhren aus Brasilien um ca. 200 000 Tonnen zurückgingen. Mithin wird der Schluss gezogen, dass der ursächliche Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren aus den USA und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union in diesem Zeitraum durch die Präsenz des brasilianischen Bioethanols auf dem Unionsmarkt insbesondere im UZ nicht aufgehoben wird.
5.3.2. Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Union
2008
2009
2010
UZ
Menge der Ausfuhrverkäufe (in Tonnen)
26 263
41 023
53 085
59 633
Quelle:
Angaben im Antrag und Fragebogenantworten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller.
(137)
Die Untersuchung ergab, dass im UZ geringe Mengen Bioethanol vom Wirtschaftszweig der Union zu Preisen ausgeführt wurden, die weit über den üblichen Preisen auf dem Unionsmarkt lagen. Dies führte zu der Schlussfolgerung, dass die Ausfuhrleistung nicht gegen den ursächlichen Zusammenhang zwischen der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union und den gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land spricht.
5.3.3. Auswirkungen der Wirtschaftskrise
(138)
Die Untersuchung ergab, dass die Wirtschaftskrise keine negativen Auswirkungen auf den Wirtschaftszweig der Union hatte. Die stärkste Zunahme beim Bioethanolverbrauch in der Union war 2009 zu verzeichnen, also in dem Jahr, das allgemein als das schlimmste Jahr der Wirtschaftskrise gilt. Im gleichen Zeitraum stiegen auch Produktion und Verkauf der Unionshersteller.
(139)
Aus diesem Grund wird die Auffassung vertreten, dass der ursächliche Zusammenhang zwischen den Niedrigpreiseinfuhren aus dem betroffenen Land und der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die Wirtschaftskrise nicht entkräftet wird.
5.3.4. Andere Faktoren
(140)
Es wurden von Parteien auch andere Faktoren ins Feld geführt, die gegen den ursächlichen Zusammenhang sprechen könnten, etwa die Schwankungen der Rohstoffpreise, die Entwicklung der Nachfrage, die geringer gewesen sei als erwartet, ein Regelungsrahmen der Union, der sich angeblich nachteilig auf die Unionshersteller auswirke, sowie vermeintliche interne Probleme bei Unionsherstellern.
(141)
Zu den Schwankungen bei den Rohstoffpreisen ist anzumerken, dass die Preise für Mais und Weizen im Bezugszeitraum volatil waren. Die Untersuchung zeigte jedoch, dass die meisten Hersteller dieses Risiko durch spezifische Preisgestaltungsmechanismen mit ihren Lieferanten oder über die Finanzmärkte absichern. Selbst wenn also für Ausgangsstoffe insbesondere zwischen 2008 und 2010 unterschiedlich hohe Preise gezahlt wurden, als der Preis für Mais unter dem für Weizen lag, so waren die Preise für Ausgangsstoffe in der zweiten Hälfte des UZ doch mehr oder weniger gleich. Dies bedeutet, dass etwaige Preisunterschiede minimal und nicht von Dauer sind.
(142)
Einige Parteien behaupteten, dass die Umsetzung der Richtlinie zu erneuerbaren Energien in den Mitgliedstaaten zu langsam erfolgt sei und dass der Verbrauch hinter den in der Richtlinie festgelegten Zielen zurückbleibe. Doch selbst wenn die ursprünglichen Ziele im Bezugszeitraum nicht vollständig erreicht wurden, so ist die erhebliche Zunahme des Verbrauchs in diesem Zeitraum - nämlich um 29,2 % - doch ein positiver Faktor, der bei der Analyse nicht außer Acht gelassen werden kann. In jedem Fall erklärt die angeblich langsame Umsetzung der Richtlinie zu erneuerbaren Energien nicht das Auftreten von großen Mengen gedumpter Niedrigpreiseinfuhren auf dem Unionsmarkt, die die Preise des Wirtschaftszweigs der Union unterboten und den Wirtschaftszweig schädigten. Daher wird das Vorbringen zurückgewiesen.
(143)
Des Weiteren wurde von Parteien angeführt, dass der Wirtschaftszweig der Union allein nicht den Unionsbedarf decken könne, da Rechtsunsicherheit bestehe, die Zertifizierung sehr langsam erfolge und somit der Nutzen für die zertifizierten Unionshersteller zunichte gemacht werde. Schließlich behaupteten einige Parteien, die Schädigung der Unionshersteller sei darauf zurückzuführen, dass sie im Bezugszeitraum mit internen Problemen konfrontiert gewesen seien. Diese Vorbringen wurden jedoch nicht begründet und durch die Untersuchung auch nicht bestätigt. Gleichwohl ist darauf hinzuweisen, dass sich den Untersuchungsergebnissen zufolge das angeblich niedrige Produktionsniveau in der Union hauptsächlich aus einem niedrigen Verkaufspreisniveau auf dem Unionsmarkt erklärt, das stark vom massiven Anstieg gedumpter Niedrigpreiseinfuhren aus den USA insbesondere im UZ beeinflusst war, welche die Preise der Unionshersteller unterboten. Offensichtlich hatten die EU-Hersteller keine andere Wahl als die Produktion einzustellen, da ihnen die Preise insbesondere im UZ noch nicht einmal die Deckung der Rohstoffkosten ermöglichten. Die obigen nicht begründeten Vorbringen entkräften folglich nicht den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union im UZ.
(144)
Es wird daher der Schluss gezogen, dass alle genannten Faktoren den ursächlichen Zusammenhang zwischen der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union und den gedumpten Einfuhren aus den USA nicht widerlegen konnten.
(145)
Schließlich wurde noch von Parteien vorgebracht, dass im UZ zahlreiche Einfuhren unter der KN-Position 3824 eingereiht worden seien, für die ein niedriger Zollsatz galt. Nach Ablauf des UZ sei die Höhe des einschlägigen Zollsatzes angehoben worden. Ihrer Meinung nach wurde die Schädigung durch den niedrigen Zollsatz und nicht durch Dumping verursacht. Dazu ist nur anzumerken, dass sich Zollsätze jederzeit ändern können, und dass dieses Vorbringen daher das Vorliegen einer Schädigung im Untersuchungszeitraum nicht in Frage stellen kann.
5.4. Schlussfolgerung zur Schadensursache
(146)
Die vorstehende Analyse hat gezeigt, dass im Bezugszeitraum Menge und Marktanteil der Niedrigpreiseinfuhren mit Ursprung im betroffenen Land deutlich zunahmen. Darüber hinaus wurde festgestellt, dass die Preise dieser Einfuhren unter den auf dem Unionsmarkt vom Wirtschaftszweig der Union in Rechnung gestellten Preisen lagen.
(147)
Diese Steigerung der Menge und des Marktanteils der Niedrigpreiseinfuhren aus dem betroffenen Land erfolgte zeitgleich mit einem allgemeinen kontinuierlichen Anstieg des Verbrauchs in der Union und auch mit negativen Ergebnissen des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum. Es gelang den Ausführern des betroffenen Landes, ihren Marktanteil durch eine systematische Unterbietung der Preise des Wirtschaftszweigs der Union zu erhöhen. Gleichzeitig war der Wirtschaftszweig der Union trotz einer Steigerung seiner Wirtschaftstätigkeit nicht in der Lage, eine nachhaltige Rentabilität zu erreichen.
(148)
Die Prüfung der anderen bekannten Faktoren, die den Wirtschaftszweig der Union geschädigt haben könnten, ergab, dass sie den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union nicht entkräften.
(149)
Aufgrund der vorstehenden Analyse, bei der die Auswirkungen aller bekannten Faktoren auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union ordnungsgemäß von den schädigenden Auswirkungen der gedumpten Einfuhren unterschieden und abgegrenzt wurden, wurde der Schluss gezogen, dass die gedumpten Einfuhren aus den USA eine bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union im Sinne des Artikels 3 Absatz 5 der Grundverordnung verursachten.
6. UNIONSINTERESSE
6.1. Vorbemerkung
(150)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung wurde untersucht, ob trotz der Schlussfolgerung, dass durch die gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land eine Schädigung verursacht wurde, zwingende Gründe für die Schlussfolgerung sprachen, dass die Einführung von Antidumpingmaßnahmen in diesem besonderen Fall dem Interesse der Union zuwiderlaufen würde. Dabei wurden die Interessen aller Beteiligten berücksichtigt, einschließlich derjenigen des Wirtschaftszweigs der Union, der Einführer und der Verwender der betroffenen Ware.
6.2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(151)
Die Untersuchung ergab, dass der Wirtschaftszweig der Union durch die gedumpten Einfuhren aus den USA eine bedeutende Schädigung erlitt. Werden keine Maßnahmen zur Korrektur der handelsverzerrenden Auswirkungen dieser Einfuhren ergriffen, scheint eine weitere Verschlechterung der wirtschaftlichen Lage des Wirtschaftszweigs der Union sehr wahrscheinlich.
(152)
Es wird erwartet, dass durch die Einführung von Antidumpingzöllen auf dem Unionsmarkt wieder faire Handelsbedingungen hergestellt werden und der Wirtschaftszweig der Union seine Preise so gestalten kann, dass sie seine Produktionskosten widerspiegeln. Es kann davon ausgegangen werden, dass die Einführung von Maßnahmen den Wirtschaftszweig der Union auch in die Lage versetzen würde, seine Verkaufsmengen zu steigern und so den Marktanteil zurückzugewinnen, den er durch die gedumpten Einfuhren verloren hat. Dies wiederum wird sich positiv auf seine Finanzlage und Rentabilität auswirken.
(153)
Es wurde daher der Schluss gezogen, dass die Einführung von Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in den USA dem Interesse des Wirtschaftszweigs der Union nicht zuwiderlaufen würde.
6.3. Interesse der Einführer
(154)
Zwei Unternehmen übermittelten Antworten auf den an unabhängige Einführer in der Union gerichteten Fragebogen. In den Betrieben dieser mitarbeitenden Einführer wurden Kontrollbesuche durchgeführt. Bei beiden besuchten Unternehmen bildet das Bioethanolgeschäft nur einen kleinen Teil ihres Gesamtumsatzes (weniger als 5 %). Außerdem gaben sie an, eine etwaige Preiserhöhung an ihre Abnehmer, die Verwender, weitergeben zu können.
(155)
Auf der Grundlage der verfügbaren Informationen wurde der Schluss gezogen, dass die Einführung von Maßnahmen keine nennenswerten negativen Auswirkungen auf die Einführer haben würde.
6.4. Interesse der Verwender
(156)
Vier Unternehmen übermittelten Antworten auf den an Verwender in der Union gerichteten Fragebogen. In einem dieser Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt.
(157)
Beim besuchten Unternehmen bildet das Bioethanolgeschäft nur einen kleinen Teil seines Umsatzes (weniger als 5 %). Das Unternehmen hat eine Folgenabschätzung für E5 durchgeführt und errechnet, dass ein Zoll von 100 EUR/m3 zu einer Preiserhöhung von 0,005 EUR Cent pro Liter an der Zapfsäule führen würde
(158)
Was die drei anderen Verwender angeht, so geht aus ihren Angaben im Fragebogen hervor, dass auch für sie die Auswirkungen begrenzt wären. Bei einem Unternehmen sind die aus dem betroffenen Land bezogenen Mengen recht gering, und die Einführung eines Antidumpingzolls hätte nur minimale Auswirkungen auf seine Rentabilität.
(159)
Die anderen beiden mitarbeitenden Verwender sind miteinander verbunden und gaben an, dass sie etwaige Antidumpingzölle an ihre Abnehmer weitergeben könnten. Sie erklärten auch, dass ihnen genügend Bezugsquellen zur Wahl stünden und sie nicht von Einfuhren aus den USA abhängig seien.
(160)
Parteien brachten vor, dass die Kapazitäten in der Union nicht ausreichten, um die Gesamtnachfrage zu decken, und dass die Union zur Sicherung ihres Bioethanolbedarfs auf Einfuhren angewiesen sei. Die geprüften Zahlen zur Kapazität zeigen allerdings, dass es in der Union durchaus freie Kapazitäten gab, vor allem bedingt durch das niedrige Verkaufspreisniveau. Die Unionshersteller wären infolgedessen in der Lage, ihre Produktion zu steigern, um der wachsenden Nachfrage gerecht zu werden, insbesondere, wenn Handelsverzerrungen auf dem Markt beseitigt werden. Außerdem dürften in naher Zukunft voraussichtlich neue Anlagen gebaut und in Betrieb genommen werden, wodurch das angebliche Risiko eines Engpasses in der Union vermindert wird.
(161)
In Anbetracht dieser Feststellungen wurde der Schluss gezogen, dass Antidumpingmaßnahmen gegenüber Bioethanoleinfuhren aus den USA keine nennenswerten negativen Auswirkungen für die Verwender in der Union hätten.
6.5. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(162)
Aus dem dargestellten Sachverhalt wurde der Schluss gezogen, dass die vorliegenden Informationen bezüglich des Unionsinteresses insgesamt keine zwingenden Gründe erkennen lassen, die gegen die Einführung von Antidumpingmaßnahmen gegenüber Einfuhren von Bioethanol mit Ursprung in den USA sprechen.
7. ENDGÜLTIGE ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
7.1. Schadensbeseitigungsschwelle
(163)
In Anbetracht der Schlussfolgerungen zu Dumping, Schädigung, Schadensursache und Unionsinteresse sollten endgültige Antidumpingmaßnahmen eingeführt werden, um eine weitere Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren zu verhindern.
(164)
Bei der Festsetzung der Höhe dieser Maßnahmen wurden die Dumpingspannen und der Zollbetrag berücksichtigt, der zur Beseitigung der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union erforderlich ist, ohne dabei die ermittelten Dumpingspannen zu überschreiten.
(165)
Bei der Ermittlung des Zollbetrags, der zur Beseitigung der Auswirkungen des schädigenden Dumpings erforderlich ist, wurde berücksichtigt, dass etwaige Maßnahmen es dem Wirtschaftszweig der Union ermöglichen sollten, seine Produktionskosten zu decken und einen angemessenen Gewinn vor Steuern zu erzielen, der in einer solchen Branche unter normalen Wettbewerbsbedingungen, d. h. ohne gedumpte Einfuhren, beim Verkauf der gleichartigen Ware in der Union erwirtschaftet werden könnte.
(166)
In diesem Fall wird angesichts der Feststellungen, insbesondere in den Erwägungsgründen 102 und 103, die Auffassung vertreten, dass sich die Zielgewinnspanne des Wirtschaftszweigs der Union auf die Gewinne gründen sollte, die erzielt wurden, als die Einfuhren aus den USA unerheblich waren, d. h. auf die durchschnittliche Gewinnspanne vor Steuern eines der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller in den Jahren 2008 und 2009, und zwar eines Herstellers, der zu diesem Zeitpunkt nicht mehr in der Anlaufphase war. Mithin werden 6,8 % des Umsatzes als angemessene Spanne angesehen; diese Spanne kann als ein angemessener Mindestgewinn betrachtet werden, den der Wirtschaftszweig der Union unter normalen Handelsbedingungen ohne schädigendes Dumping erwartungsgemäß im UZ hätte erzielen können.
(167)
Auf dieser Grundlage wurde für den Wirtschaftszweig der Union ein nicht schädigender Preis für die gleichartige Ware berechnet. Zur Ermittlung des nicht schädigenden Preises wurden die Verkaufspreise der Unionshersteller in der Stichprobe um die tatsächlichen Gewinne/Verluste im UZ berichtigt und die vorgenannte Gewinnspanne hinzugerechnet.
(168)
Die Berechnung der notwendigen Preiserhöhung erfolgte anschließend anhand eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Einfuhrpreises der mitarbeitenden ausführenden Hersteller in den USA, so wie er bei den Preisunterbietungsberechnungen ermittelt wurde, mit dem nicht schädigenden Preis der vom Wirtschaftszweig der Union im UZ auf dem Unionsmarkt verkauften Waren. Eine sich aus diesem Vergleich ergebende Differenz wurde dann als Prozentsatz des durchschnittlichen CIF-Gesamtwertes der Einfuhren ausgedrückt.
7.2. Form und Höhe der Zölle
(169)
Aus den genannten Gründen sollten daher nach Artikel 9 Absatz 4 der Grundverordnung, also nach der sogenannten Regel des niedrigeren Zolls, auf die Einfuhren der betroffenen Ware endgültige Antidumpingzölle in Höhe der Dumpingspanne oder der Schadensspanne, je nachdem, welche niedriger ist, eingeführt werden. Dementsprechend sollten alle Zollsätze auf die Höhe der festgestellten Dumpingspannen festgesetzt werden.
(170)
Folgende endgültige Antidumpingzölle werden vorgeschlagen:
Dumpingspanne
Schadensspanne
Endgültiger Zoll
Landesweite Dumpingspanne (in %)
9,5
31,1
9,5
(171)
Da der Antidumpingzoll auch auf Gemische mit mehr als 10 Volumenprozent (V/V) Bioethanol anteilsmäßig auf den jeweiligen Bioethanolgehalt erhoben wird, wird es für die wirksame Umsetzung der Maßnahme durch die Zollbehörden der Mitgliedstaaten als angemessen erachtet, den Zoll als Festbetrag auf der Grundlage des Gehalts an reinem Bioethanol festzusetzen.
(172)
Der in dieser Verordnung genannte Antidumpingzoll wurde auf der Grundlage der Feststellungen dieser Untersuchung festgesetzt. Sie spiegeln damit die Sachlage wider, die während dieser Untersuchung festgestellt wurde. Dieser für alle Unternehmen geltende landesweite Zoll gilt für Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in den USA.
(173)
Ursprünglich war aufgrund der als dynamisch wahrgenommenen Entwicklungen des Markts für die betroffene Ware vorgesehen, die Dauer der Maßnahmen auf 3 Jahre zu begrenzen; infolge der Stellungnahmen von interessierten Parteien wurde diesbezüglich jedoch eine Neubewertung vorgenommen. Insbesondere brachte der Antragsteller vor, es sei zu früh, bereits zu diesem Zeitpunkt von einer wesentlichen Änderung des Marktverhaltens auszugehen, da sich der Wechsel zu Bioethanol der neuen Generation sehr wahrscheinlich über einen längeren Zeitraum vollziehe; er sollte daher im vorliegenden Vorschlag nicht berücksichtigt werden. Auch sei es zu früh darüber zu spekulieren, wie sich einige der derzeit erörterten Regelungsvorschläge auf die einzelnen Wirtschaftsbeteiligten auf diesem Markt auswirken würden. Nach Prüfung dieser Vorbringen kam die Kommission zu dem Schluss, dass ein Abweichen von der üblichen Geltungsdauer für Maßnahmen nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung nicht angemessen ist. Davon unbeschadet können alle interessierten Parteien, sofern dies gerechtfertigt ist, eine Überprüfung nach Artikel 11 Absatz 3 beantragen.
8. ZOLLAMTLICHE ERFASSUNG
(174)
Der Antragsteller beantragte bei der Kommission mehrmals die zollamtliche Erfassung von Einfuhren von Bioethanol mit Ursprung in den USA. Nach Artikel 14 Absatz 6 der Grundverordnung kann die Kommission die Zollbehörden nach Konsultationen im Beratenden Ausschuss anweisen, geeignete Schritte zu unternehmen, um die Einfuhren zollamtlich zu erfassen, so dass in der Folge Maßnahmen gegenüber diesen Einfuhren vom Zeitpunkt dieser zollamtlichen Erfassung an eingeführt werden können. Die zollamtliche Erfassung der Einfuhren kann auf einen Antrag des Wirtschaftszweigs der Union vorgenommen werden, der ausreichende Beweise für die Rechtfertigung dieser Maßnahme enthält. Der Antragsteller machte geltend, dass angesichts der Einführung der zollamtlichen Erfassung im parallel laufenden Antisubventionsverfahren betreffend die Einfuhren von Bioethanol mit Ursprung in den USA (14), diese Bedingungen automatisch erfüllt seien.
(175)
Es gilt jedoch zu betonen, dass die zollamtliche Erfassung in dem parallel laufenden Antisubventionsverfahren unter völlig anderen Gegebenheiten beschlossen wurde. Wie in Erwägungsgrund 10 der Verordnung (EU) Nr. 771/2012 festgestellt wurde, erfolgte im Untersuchungszeitraum zwar eindeutig eine anfechtbare Subventionierung, durch die der Wirtschaftszweig der Union bedeutend geschädigt wurde, doch beschloss die Kommission, keine vorläufigen Ausgleichszölle einzuführen, weil sie gleichzeitig vorläufig feststellte, dass die wichtigste im Untersuchungszeitraum geltende Subventionsregelung zum Zeitpunkt der Einführung vorläufiger Maßnahmen keine Vorteile mehr erbracht hätte. Es lagen jedoch Beweise dafür vor, dass die USA die wichtigste bei der Untersuchung als anfechtbar befundene Subventionsregelung in den kommenden Monaten rückwirkend wieder einführen könnte. Für den Fall, dass es dazu kommen sollte, vertrat die Kommission die Auffassung, dass sie berechtigt gewesen wäre, im Rahmen dieser Untersuchung vorläufige Ausgleichszölle einzuführen (und letztendlich zu vereinnahmen). Um unter diesen besonderen Umständen die Rechte der Europäischen Union zu wahren, beschloss die Kommission, die Zollbehörden anzuweisen, die Einfuhren zollamtlich zu erfassen. Diese besonderen Umstände sind im laufenden AD-Verfahren nicht gegeben -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Auf die Einfuhren von derzeit unter den KN-Codes ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 und ex 3824 90 97 (TARIC-Codes 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 und 3824909767) eingereihtem, zur Verwendung als Kraftstoff bestimmtem Bioethanol, auch als „Kraftstoffethanol“ bezeichnet, d. h. aus landwirtschaftlichen Erzeugnissen hergestelltem Ethylalkohol (siehe Anhang I des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union), auch vergällt, ausgenommen Erzeugnisse mit einem Wassergehalt von mehr als 0,3 % (m/m) gemessen nach der Norm EN 15376, jedoch einschließlich aus landwirtschaftlichen Erzeugnissen hergestellten Ethylalkohols (siehe Anhang I des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union), der in Gemischen mit Benzin mit einem Ethylalkoholgehalt von mehr als 10 % (V/V) enthalten ist, mit Ursprung in den Vereinigten Staaten von Amerika wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt.
(2) Der endgültige Antidumpingzoll für die in Absatz 1 beschriebene Ware wird auf 62,30 EUR pro Tonne Nettogewicht festgelegt. Der Antidumpingzoll wird anteilsmäßig, nämlich auf den Gewichtsanteil des aus landwirtschaftlichen Erzeugnissen gewonnenen reinen Ethylalkohols (siehe Anhang I des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union) insgesamt (Bioethanolgehalt), erhoben.
(3) Sind die in Absatz 1 beschriebenen Waren für andere Verwendungszwecke als für Kraftstoffanwendungen bestimmt, so werden sie vom endgültigen Antidumpingzoll befreit. Die Befreiung wird nach den in den einschlägigen Bestimmungen der Europäischen Union festgelegten Voraussetzungen für die zollamtliche Überwachung der Verwendung dieser Waren gewährt (siehe Artikel 291 bis 300 der Verordnung (EWG) Nr. 2454/93 der Kommission).
(4) Werden die Waren vor ihrer Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr beschädigt, so dass der tatsächlich gezahlte oder zu zahlende Preis nach Artikel 145 der Verordnung (EWG) Nr. 2454/93 bei der Ermittlung des Zollwertes verhältnismäßig aufgeteilt wird, so wird der anhand der vorgenannten Beträge berechnete Antidumpingzoll um einen Prozentsatz herabgesetzt, der der verhältnismäßigen Aufteilung des tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preises entspricht.
(5) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 18. Februar 2013.