РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/454 НА КОМИСИЯТА
от 9 юли 2014 година
относно държавна помощ SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), приведена в действие от Гърция за Alpha Bank Group, свързана със:
-
рекапитализация и преструктуриране на Alpha Bank S.A.;
-
оздравяване на Кооперативна банка на Западна Македония чрез нареждане за прехвърляне към Alpha Bank S.A.;
-
оздравяване на Кооперативна банка на остров Евбея чрез нареждане за прехвърляне към Alpha Bank S.A.;
-
оздравяване на Кооперативна банка на Додеканезите чрез нареждане за прехвърляне към Alpha Bank S.A.
(нотифицирано под номер C(2014) 4662)
(само текстът на английски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани държавите членки и други заинтересовани страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С ALPHA BANK
(1)
С решение от 19 ноември 2008 г. Комисията одобри схема с наименование „Мерки в помощ на кредитните институции в Гърция“ („схема за подпомагане на гръцките банки“), предназначена да гарантира стабилността на гръцката финансова система. Със схемата за подпомагане на гръцките банки се предвижда предоставянето на помощ по включените в нея три мерки: мярка за рекапитализация, мярка за гаранции и мярка за държавни облигационни заеми (1). През месец май 2009 г. Alpha Bank Group („Банката“) беше рекапитализирана от Гърция по мярката за рекапитализация.
(2)
В съображение 14 от решението от 19 ноември 2008 г. е отбелязано, че на Комисията следва да бъде предоставен план за преструктуриране по отношение на получателите на мярката за рекапитализация.
(3)
На 2 август 2010 г. гръцките органи представиха на Комисията план за преструктуриране на Банката. Този план и последващите му актуализации, както и допълнителната информация, представена от гръцките органи, бяха регистрирани от Комисията като дело SA.30342 (PN 26/2010) и след това дело SA.32786 (2011/PN).
(4)
Банката нееднократно е ползвала държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за помощ на гръцките банки (2). Тя се е възползвала също така от гарантирана от държавата спешна помощ за осигуряване на ликвидност („гарантирана от държавата СПОЛ“).
(5)
На 20 април 2012 г. Гръцкият фонд за финансова стабилност („HFSF“) е предоставил на Банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на Банката. На 28 май 2012 г. HFSF е извършил междинна рекапитализация на Банката в размер на 1 900 млн. EUR („първа междинна рекапитализация“).
(6)
През месец май 2012 г. гръцките органи уведомиха Комисията за ангажимента, поет от HFSF към Банката. Комисията я регистрира като помощ, за която не е постъпило уведомление (дело SA.34823 (2012/NN)), тъй като мярката вече е била приведена в действие.
(7)
С решение от 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на първата междинна рекапитализация („решението за откриване по отношение на Alpha Bank“) (3).
(8)
На 12 октомври 2012 г. HFSF даде одобрението си на Банката за придобиването на Emporiki Bank от Crédit Agricole S.A („Crédit Agricole“). На 16 октомври 2012 г. Crédit Agricole и Банката подписаха споразумение за покупка на акции.
(9)
Преди тази дата гръцките органи информираха службите на Комисията относно напредъка на процеса и условията на потенциалното придобиване на Emporiki Bank.
(10)
На 23 ноември 2012 г. службите на Комисията изпратиха писмо до гръцките органи, включително предварителната си оценка на придобиването.
(11)
През месец декември 2012 г. HFSF е извършил втора междинна рекапитализация на Банката в размер на 1 042 млн. EUR („втора междинна рекапитализация“). На 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил също така на Банката писмо за поемане на ангажимент да участва в увеличението на акционерния капитал на Банката и в конвертируеми капиталови инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер на 1 629 млн. EUR (4). Гръцките органи уведомиха Комисията за тези мерки на 27 декември 2012 г. (5)
(12)
През месец май 2013 г. Банката обяви успешното приключване на издаването на права от 457,1 млн. EUR и разпределянето на всички предложени акции с допълнителна частна емисия на ценни книжа в размер на 92,9 млн. EUR. На 3 юни 2013 г. HFSF преобразува първата и втората междинна рекапитализация в собствен капитал и инжектира допълнително 1 079 млн. EUR капитал в Банката („рекапитализация от пролетта на 2013 г.“).
(13)
На 19 декември 2013 г. гръцките органи представиха информация на Комисията по отношение на условията на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(14)
На 12 юни 2014 г. гръцките органи представиха на Комисията окончателен план за преструктуриране на Банката („план за преструктуриране“). На същата дата те предоставиха информация относно гарантирана от държавата СПОЛ. Те посочиха, че възнамеряват да продължат да предоставят такава помощ за ликвидност на Банката, както и държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки (6).
(15)
Комисията проведе множество срещи, телеконференции и обмен по електронната поща с представители на гръцките органи и на Банката.
(16)
Гърция по изключение се съгласява това решение да бъде прието само на английски език.
1.2. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С ДЪРЖАВНАТА ПОДКРЕПА, ПРЕДОСТАВЕНА НА ТРИТЕ КООПЕРАТИВНИ БАНКИ
(17)
На 3 декември 2013 г. Гърция информира Комисията относно предвиденото преструктуриране на три кооперативни банки („трите кооперативни банки“), а именно Кооперативна банка на Додеканезите („Банката на Додеканезите“), Кооперативна банка на остров Евбея („Банката на Евбея“) и Кооперативна банка на Западна Македония („Банката на Западна Македония“).
(18)
На 4 декември 2013 г. службите на Комисията поискаха от Гърция да предостави информация по отношение на предвиденото преструктуриране на трите кооперативни банки.
(19)
На 5 декември 2013 г. Гърция представи на службите на Комисията исканата информация.
(20)
На 8 декември 2013 г. Банката на Гърция пристъпи към преструктурирането на трите кооперативни банки и прехвърлянето на избрани задължения на трите кооперативни банки към Банката.
(21)
На 17 декември 2013 г. Гърция изпрати уведомление за държавна помощ, предоставена в рамките на преструктурирането на трите кооперативни банки.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. БАНКАТА И НЕЙНИТЕ ЗАТРУДНЕНИЯ
2.1.1. Общо положение на гръцкия банков сектор
(22)
Гръцкият реален темп на нарастване на брутния вътрешен продукт („БВП“) е намалял с 20 % за периода 2008-2012 г., както е показано в таблица 1. В резултат на това гръцките банки са се сблъскали с бързо повишаващ се процент на неизпълнение по кредитите на гръцките домакинства и дружества (7). Тези тенденции са оказали неблагоприятно въздействие върху изпълнението на активите на гръцките банки и са породили капиталови нужди.
Таблица 1
Реален темп на нарастване на БВП в Гърция, 2008-2013 г.
Гърция
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Реален темп на нарастване на БВП, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Източник:
Евростат, на разположение на: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(23)
Освен това през месец февруари 2012 г. Гърция е извършила обмяна на облигации, притежавани от частния сектор, известна като участие на частния сектор („програма за PSI“). Гръцките банки са били включени в програмата за PSI, в хода на което гръцкото правителство е предложило на съществуващите частни притежатели на облигации нови ценни книжа (включително нови гръцки държавни облигации („GGB“), ценни книжа, свързани с БВП, и известия за плащане по PSI, емитирани от Европейския фонд за финансова стабилност („ЕФФС“), срещу съществуващи GGB с номинална отстъпка от 53,5 % и по-късни падежи (8). На 9 март 2012 г. гръцките органи обявиха резултатите от тази обмяна на облигации (9). Обмяната е довела до значителни загуби за притежателите на облигации (изчислени от Банката на Гърция средно на 78 % от номиналната стойност на старите GGB за гръцките банки) и капиталови нужди, които са били записани със задна дата във финансовите отчети на гръцките банки за 2011 г.
Таблица 2
Общи загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI (млн. EUR)
Банки
Номинална стойност Номинална стойност на GGB (1)
Номинална стойност на свързаните с държавата кредити (2)
Обща номинална стойност (3)=(1)+(2)
Загуба по GGB вследствие на PSI (4)
Загуба по свързани с държавата кредити вследствие на PSI (5)
Обща брутна загуба вследствие на PSI (6)=(4)+(5)
Обща брутна загуба вследствие на PSI /основен капитал от първи ред (10) (дек((. 2011 г.) (%)
Обща брутна загуба вследствие на PSI /общи активи (дек. 2011 г.) (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Emporiki
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 14
(24)
Тъй като гръцките банки са се сблъскали със значителен недостиг на капитал в резултат на програмата за PSI и продължаващата рецесия, за рекапитализацията на тези банки са били предоставени средства по Меморандума за икономически и финансови политики („МИФП“) в рамките на Втората програма за корекции за Гърция между гръцкото правителство, Европейския съюз, Международния валутен фонд („МВФ“) и Европейската централна банка („ЕЦБ“) от 11 март 2012 г. Гръцките органи са оценили общите нужди от рекапитализация на банките и разходите за оздравяване, които следва да бъдат финансирани по тази програма, на 50 млрд. EUR (11). Тази сума е изчислена въз основа на стрес-тест, извършен от Банката на Гърция за периода декември 2011 г. - декември 2014 г. („стрес-тест от 2012 г.“), базиран на прогноза за загуби по кредити, направена от Blackrock (12). Средствата за рекапитализацията на гръцките банки са на разположение чрез HFSF. В таблица 3 е обобщено изчислението на капиталовите нужди за основните гръцки банки, направено в резултат на стрес-теста от 2012 г.
Таблица 3
Стрес-тест от 2012 г.: капиталови нужди на основните гръцки банки (млн. EUR)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (дек. 2011 г.) (1)
Обща брутна загуба вследствие на PSI (дек. 2011 г.) (2)
Провизии, свързани с PSI (юни 2011 г.) (3)
Брутна кумулативна загуба Прогнози за кредитен риск (4)
Резерви за загуби от кредити (дек. 2011 г.) (5)
Вътрешно генериране на капитал (6)
Целеви основен капитал от първи ред (дек. 2014 г.) (7)
Капиталови нужди (8)=(7)-[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)]
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Emporiki
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
Postbank (TT банка)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 8
(25)
Според МИФП „на банките, които представят жизнеспособни планове за набиране на капитал, ще бъде дадена възможност да кандидатстват за публично подпомагане и да получат такова по начин, по който да бъдат запазени стимулите за частния сектор да влива капитал и следователно да бъде сведена до минимум тежестта за данъкоплатците“ (13). Банката на Гърция установи, че само четирите най-големи банки (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank и Alpha Bank) са представили жизнеспособни планове за набиране на капитал (14). Те са получили от HFSF първа междинна рекапитализация през месец май 2012 г.
(26)
Вътрешните депозити в банките в Гърция са намалели общо с 37 % между края на 2009 г. и месец юни 2012 г. вследствие на рецесията и политическата несигурност. Тези банки е трябвало да плащат по-високи лихвени проценти, за да се опитат да задържат депозитите. Разходите по депозитите са се увеличили, което е намалило нетния лихвен марж на банките. Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите за финансиране на едро, те са станали изцяло зависими от финансирането от Евросистемата (15), все по-голяма част от което под формата на гарантирана от държавата („СПОЛ“), предоставена от Банката на Гърция.
(27)
На 3 декември 2012 г. Гърция е стартирала програма за обратно изкупуване на новите GGB, получени от инвеститорите в рамките на програмата за PSI, по цени в диапазона 30,2 % - 40,1 % от тяхната номинална стойност (16). Гръцките банки са участвали в тази програма за обратно изкупуване, вследствие на което са реализирали допълнителни загуби по своите счетоводни баланси, тъй като по-голямата част от счетоводната загуба (т.е. разликата между пазарната стойност и номиналната стойност), записана за новите GGB по времето на програмата за PSI, е станала окончателна и необратима (17).
(28)
През месец декември 2012 г. четирите най-големи гръцки банки са получили втора междинна рекапитализация от HFSF.
(29)
През пролетта на 2013 г. междинната рекапитализация на четирите банки беше превърната в постоянна рекапитализация с обикновени акции, като HFSF притежава повече от 80 % от капитала на всяка от четирите банки. За банките, които са успели да привлекат предварително определена сума частен капитал (Банката, Piraeus Bank S.A. и National Bank of Greece S.A.), HFSF получи акции без право на глас и на частните инвеститори бяха предоставени варанти за акциите на HFSF.
(30)
През месец юли 2013 г. Банката на Гърция е възложила на консултант да извърши диагностично проучване на кредитните портфейли на всички гръцки банки. Въпросният консултант е направил прогнози за загуби по кредити („ПЗК“) по всички вътрешни кредитни портфейли на гръцките банки, както и по кредити, които носят гръцки риск в чуждестранни клонове и дъщерни дружества, за периода от над три и половина години и за целия срок на кредитите. След анализа са били направени ПЗК при два макроикономически сценария - базов и неблагоприятен. Банката на Гърция е направила ПЗК за чуждестранните кредитни портфейли въз основа на сведения от консултанта.
(31)
В съответствие с оценката на консултанта по ПЗК през есента на 2013 г. Банката на Гърция е извършила нов стрес-тест („стрес-тестът от 2013 г.“), за да прецени стабилността на капиталовата позиция на гръцките банки при базов и при неблагоприятен сценарий. Банката на Гърция е извършила оценка на капиталовите нужди с техническата помощ на втори консултант.
(32)
Основните компоненти на оценката на капиталовите нужди при стрес-теста от 2013 г. са i) ПЗК (18) на банковите кредитни портфейли на консолидирана основа за гръцкия риск и външните рискове, нетно от съществуващи кредитни резерви, и ii) изчислената оперативна рентабилност на банките за периода от юни 2013 г. до декември 2016 г., въз основа на консервативни корекции на плановете за преструктуриране, представени на Банката на Гърция през четвъртото тримесечие на 2013 г. В таблица 4 е обобщено изчислението на капиталовите нужди на основните гръцки банки на консолидирана база при базовия сценарий за въпросния стрес-тест от 2013 г.
Таблица 4
Стрес-тест от 2013 г.: капиталови нужди на гръцките банки на консолидирана база при базовия сценарий (млн. EUR)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (юни 2013 г.) (1)
Резерви за загуби от кредити (юни 2013 г.) (2)
ПЗК за гръцки риск (3)
ПЗК за чуждестранен риск (19) (4)
Вътрешно генериране на капитал (5)
Съотношение на основния капитал от първи ред при стрес-теста (дек. 2016 г.) (6)
Капиталови нужди (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Източник:
Банка на Гърция, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector (Стрес-тест от 2013 г. на гръцкия банков сектор), март 2014 г., стр. 42.
(33)
На 6 март 2014 г. Банката на Гърция обяви резултатите от стрес-теста от 2013 г. и поиска от банките да представят до средата на месец април 2014 г. своите планове за набиране на капитал с оглед на покриването на капиталовите нужди при базовия сценарий.
(34)
Между края на март 2013 г. и началото на май 2014 г. банките извършиха увеличения на капитала.
2.1.2. Бенефициерът
(35)
Банката предоставя универсални банкови услуги предимно в Гърция и в Югоизточна Европа (Кипър, Румъния, България, Сърбия, Албания и бившата югославска република Македония („БЮРМ“)), както и в Обединеното кралство. Тя предлага пълната гама от банкови и финансови продукти и услуги за домакинства и за фирми. Банката осъществява банкиране на дребно, корпоративно и частно банкиране, управление на активи, трезор и инвестиционно банкиране. Банката е учредена в Гърция и акциите ѝ са допуснати до търговия на Атинската фондова борса. На 30 септември 2012 г. служителите на Банката наброяват общо 17 119 души, от които около една трета са наети в Югоизточна Европа и в Обединеното кралство, а останалите две трети са заети в Гърция (22).
(36)
Банката е взела участие в програмата за PSI, като е обменила GGB и свързани с държавата кредити с номинална стойност от 6 043 млн. EUR. Общата начислена сума, свързана с PSI, е била в размер на около 4 786 млн. EUR преди данъчно облагане и е била изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. (23) В рамките на програмата за обратно изкупуване от месец декември 2012 г. Банката е продала новите GGB, които е получила по линия на програмата за PSI с голяма отстъпка от номиналната стойност. Вследствие на тази продажба са станали ясни загубите ѝ по новите GGB.
(37)
Основните цифри за Банката към месец декември 2010 г., декември 2011 г., декември 2012 г. и декември 2013 г. (консолидирани данни) са представени в таблица 5.
Таблица 5
Основни цифри на Alpha Bank, 2010 г., 2011 г., 2012 г. и 2013 г.
Печалба и загуба
(млн. EUR)
2010
2011
2012
Проформа 2012
(включително Emporiki)
2013
(включително Emporiki)
Нетни приходи от лихви
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Общо приходи от дейността
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Общо разходи от дейността
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Приходи преди провизии
1 101
1 187
327
80
918
Загуби от обезценка за покриване на кредитен риск
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Загуби от обезценка на GGB и заеми, допустими за PSI
-
-4 789
-
-
-
Отрицателна репутация
3 283
Нетна печалба/загуба
86
-3 810
-1 086
n/a
2 922
Селективни цифри за обемите
(млн. EUR)
2010
2011
2012
Проформа 2012
(включително Emporiki)
2013
(включително Emporiki)
Общо кредити и авансови плащания към клиенти (нето)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Депозити
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Общо активи
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Общ собствен капитал (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Източници:
2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
Проформа 2012: План за преструктуриране на Alpha Bank, юни 2014 г., стр. 24.
2012 г. и 2011 г.: Финансови резултати 2012 г. - консолидирани финансови отчети: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
2010: Финансови резултати 2011 г. - консолидирани финансови отчети: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf
(38)
От таблица 5 е видно, че, освен огромните загуби, които е записала през 2011 г. вследствие на програмата за PSI (4 786 млн. EUR (25)), приходите на Банката непрекъснато са се понижавали (наред с други причини така също вследствие на по-високите разходи по депозитите) и от високите и повишаващите се загуби от обезценка по нейните кредитни портфейли в Гърция и в чужбина. Позицията на ликвидност на Банката е била сериозно засегната от отлива на депозити, като нейното съотношение на кредитите към депозитите е достигнало 152 % към 31 декември 2011 г. (26), а 34 % от счетоводния ѝ баланс към тази дата е бил финансиран от Евросистемата (27).
(39)
Според стрес-теста от 2013 г. Банката на Гърция е определила капиталовите нужди на Банката в размер на 262 млн. EUR при базовия сценарий.
(40)
През месец март 2014 г. Банката извърши увеличение на капитала в размер на 1,2 млрд. EUR с цел покриване на нуждите от капитал, споменати в съображение 39, и за да изплати привилегированите акции, държани от Гърция за сумата от 940 млн. EUR (28). За разлика от увеличаването на капитала на Eurobank през април 2014 г., HFSF не се е ангажирал да влее капитал за увеличаване на капитала на Банката в случай на недостатъчно търсене в частния сектор. Увеличението на капитала на Банката беше постигнато чрез непреференциално предлагане на собствен капитал (т.е увеличение на капитала с отменяне на правата на преференциално изкупуване на акционерите) на международни инвеститори и чрез публично предлагане в Гърция. Продажната цена беше определена на 0,66 EUR за акция.
(41)
След увеличението на капитала Банката обяви на 17 април 2014 г., че е изкупила обратно привилегированите акции от Гърция за обща сума в размер на 940 млн. EUR.
2.2. ПРИДОБИВАНИЯ ОТ БАНКАТА НА БАНКОВИ ДЕЙНОСТИ В ГЪРЦИЯ
2.2.1. Придобиване на Emporiki Bank
(42)
Emporiki Bank е създадена през 1882 г.
(43)
През 2000 г. Crédit Agricole Group първоначално придобива 6,7 % от Emporiki Bank. Emporiki Bank става дъщерно предприятие на Crédit agricole през 2006 г., когато Crédit agricole придобива контролен дял. Crédit Agricole увеличава участието си на 94,99 % в Emporiki Bank по това време.
(44)
Emporiki Bank функционира във всички банкови дейности (на дребно, корпоративни), както и в областта на инвестиционното банкиране, управлението на активи, управлението на портфейли и общите финансови услуги. Тя предлага своите услуги в Гърция чрез мрежа от 323 клона и в чужбина чрез клона си в Кипър, както и чрез дъщерни дружества в Албания, България, Кипър и Румъния (29). В Банката работят 4 230 служители към 31 декември 2012 г.
(45)
Банката е взела участие в програмата за PSI, като е обменила GGB и други допустими ценни книжа с номинална стойност от 766 млн. EUR. Както е показано в таблица 2, общата начислена сума, свързана с PSI, е била в размер на около 590 млн. EUR преди данъчно облагане и е била изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. Както е показано в таблица 3, капиталовите нужди на Emporiki Bank бяха оценени на 2 475 млн. EUR и бяха изчислени въз основа на стрес-тест от 2012 г., извършен от Банката на Гърция за периода от 31 декември 2011 г. до 31 декември 2014 г., която разчита на прогнозата за кредитните загуби, направена от Blackrock.
(46)
На 12 октомври 2012 г. HFSF даде одобрението си на Банката за придобиването на Emporiki Bank от Crédit Agricole.
(47)
На 16 октомври 2012 г. Crédit Agricole и Банката подписаха „споразумение за продажба на акции от 16 октомври 2012 г. между Crédit Agricole S.A. и Alpha Bank S.A. за покупко-продажба на Emporiki Bank of Greece S.A.“ След приключването на финансовата проверка Crédit Agricole инжектира капитал на обща стойност 2 893 млн. EUR, като записа в пълен размер 150 млн. EUR конвертируеми облигации, издадени от банка (30). Банката след това трябваше да придобие изцяло рекапитализираната Emporiki Bank за едно евро. Съгласно споразумение за продажба на акции Банката не е придобила чуждестранните дъщерни дружества на Emporiki Bank, които са останали в рамките на Crédit Agricole, с изключение на кипърския клон на Emporiki Bank, който възлиза на 0,5 млрд. EUR активи и който бе част от периметъра, придобит от Банката.
(48)
На 31 декември 2012 г. след рекапитализацията от Crédit Agricole коефициентът на капиталовата адекватност на Emporiki Bank беше 17,6 %, докато коефициентът на нейния капитал от първи ред беше 13,5 %.
(49)
На 1 февруари 2013 г. Банката обяви приключването на прехвърлянето на целия дружествен капитал на Emporiki Bank към Банката (31).
(50)
Основните цифри за Emporiki Bank към декември 2010 г., декември 2011 г., декември 2012 г. и януари 2013 г. са представени в таблица 6.
Таблица 6
Основни цифри на Emporiki Bank, 2010 г., 2011 г., 2012 г. и януари 2013 г.
(В млрд. EUR)
31 декември 2010 г.
(консолидирани)
31 декември 2011 г.
(консолидирани)
декември 2012 г.
(периметър, придобит от Банката)
януари 2013 г.
(периметър, придобит от Банката)
Общо активи
26,78
21,7
19,5
18,2
Общо брутни кредити и авансови плащания към клиенти
24
23,48
19,85
19,8
Провизии
2,8
4,4
5
5
Дължими на клиенти
12,2
11,3
12,68
12,9
Финансиране от Евросистемата
0,3
1,77
1,2
1,2
Общ собствен капитал
0,9
0,9
1,73
2,3
Загуба след данъчно облагане
-0,87
-1,76
-1,5
Нетни кредити/депозити
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Източници:
Януари 2013 г.: Alpha Bank ФГ 2012 резултати, представяне на 27 март 2013 г. (достъпно в интернет на адрес: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
Декември 2012 г.: Ключови показатели на Alpha Bank и Emporiki Bank, на разположение в интернет на адрес: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
2011 г. и 2010 г.: Консолидирани финансови отчети на Emporiki Bank към 31 декември 2011 г.
2.2.2. Придобиване на избрани задължения на трите кооперативни банки
(51)
На 8 декември 2013 г. Банката на Гърция реши да пристъпи към преструктуриране на трите кооперативни банки - Банката на Додеканезите, Банката на Евбея и Банката на Западна Македония.
(52)
Банката на Гърция пристъпи към придобиване и поемане на задължения (32), при което всички депозити, включително междубанковите депозити, вземанията и задълженията към гръцкия фонд за гарантиране на депозитите и инвестициите, без заемите, ще бъдат прехвърлени на купувач. Банката на Гърция се свърза с четирите гръцки банки със системно значение, тъй като според Банката на Гърция депозитите следва да бъдат прехвърлени към изцяло рекапитализирани институции. Само Банката и Eurobank предоставиха обвързващи оферти на 5 декември 2013 г. Банката на Гърция счете офертата на Банката като предпочитана. Банката предложи сума, равна на 2,1 % от прехвърлените депозити като насрещна престация.
2.2.2.1. Банката на Додеканезите
(53)
Банката на Додеканезите е създадена през 1994 г.
(54)
На 22 юли 2013 г. националната банка на Гърция поиска от Банката на Додеканезите да възстанови своето съотношение на основния капитал от първи ред. Банката на Додеканезите увеличи капитала си чрез публично предлагане на кооперативни акции. Според проспекта на търга съотношението на основния капитал от първи ред на Банката на Додеканезите, изчислено въз основа на финансовите данни на банката на 30 юни 2013 г., бе оценено на 3,5 % и следователно е под минималните изисквания в областта на капиталовата адекватност, определени от Банката на Гърция. Въпреки това увеличението на капитала не успя да привлече достатъчно търсене от страна на инвеститорите.
(55)
По тази причина на 8 декември 2013 г. Банката на Гърция започна оздравяването на Банката на Додеканезите. Лицензът на Банката на Додеканезите беше оттеглен и тя беше обявена в ликвидация (33). Подбрани пасиви на Банката на Додеканезите бяха прехвърлени на Банката (34). Според Банката на Гърция (35) справедливата стойност на прехвърлените активи е възлязла на около 6 млн. EUR, докато справедливата стойност на прехвърлените пасиви е възлязла на 255 млн. EUR. Разликата е в недостига на финансиране (36) от 249 млн. EUR. Недостигът на финансиране е бил покрит от HFSF съгласно член 63, буква г), точка (13) от Закон № 3601/2007. През декември 2013 г. HFSF изплати 2/3 от общия недостиг на финансиране, т.е. 166 млн. EUR, под формата на известия на EFSF, като същевременно се ангажира, че оставащата сума от 83 млн. EUR ще бъде изплатена при окончателното определяне на недостига на финансиране. На 16 юни 2014 г. Банката на Гърция определи, че окончателният недостиг на финансиране на Банката на Додеканезите възлиза на 258,5 млн. EUR. HFSF ще покрие неплатената част от недостига на финансиране.
(56)
Към 30 септември 2013 г. Банката на Додеканезите има 132 служители и 11 клона. В рамките на оздравяването Банката не е поела клонове на Банката на Додеканезите, но посочи, че ще запази физическо присъствие в области, в които няма мрежово припокриване (а именно на 4 острова без банкови алтернативи), чрез даване под наем на четирите малки клона, които се управляват от синдика. Служителите на Банката на Додеканезите бяха съкратени и селективно назначени отново от Банката.
2.2.2.2. Банката на Евбея
(57)
Банката на Евбея е създадена през 1995 г.
(58)
На 22 юли 2013 г. Банката на Гърция поиска от Банката на Евбея да възстанови своето съотношение на основния капитал от първи ред. Банката на Евбея увеличи капитала си чрез публично предлагане на кооперативни акции. Според проспекта на търга съотношението на основния капитал от първи ред на Банката на Евбея бе изчислено на 1,8 % въз основа на финансовите данни на банката на 30 юни 2013 г. и следователно е под минималните изисквания в областта на капиталовата адекватност, определени от Банката на Гърция. Въпреки това увеличението на капитала не успя да привлече достатъчно търсене от страна на инвеститорите.
(59)
По тази причина на 8 декември 2013 г. Банката на Гърция започна оздравяването на Банката на Евбея. Лицензът на Банката на Евбея беше оттеглен и тя беше обявена в ликвидация (37). Подбрани пасиви на Банката на Евбея бяха прехвърлени на Банката (38). Според Банката на Гърция (39) справедливата стойност на прехвърлените активи е възлязла на 2 млн. EUR, докато справедливата стойност на прехвърлените пасиви е възлязла на 98 млн. EUR. Разликата е в недостига на финансиране от 96 млн. EUR. Недостигът на финансиране е бил покрит от HFSF съгласно член 63, буква г), точка (13) от Закон № 3601/2007. През декември 2013 г. HFSF изплати 2/3 от общия недостиг на финансиране, т.е. 64 млн. EUR, под формата на известия на EFSF, като същевременно се ангажира, че оставащата сума от 32 млн. EUR ще бъде изплатена при окончателното определяне на недостига на финансиране. На 16 юни 2014 г. Банката на Гърция определи, че окончателният недостиг на финансиране на Банката на Евбея възлиза на 105 млн. EUR. HFSF ще покрие неплатената част от недостига на финансиране.
Към 30 септември 2013 г. Банката на Евбея има 59 служители и 4 клона. Банката не е поела клонове на Банката на Евбея. Служителите на Банката на Евбея бяха съкратени и селективно назначени отново от Банката.
2.2.2.3. Банката на Западна Македония
(60)
През 1995 г. бе създадено Кредитното кооперативно дружество за развитие на Префектура Кожани. През 2008 г. Кооперативът действаше с новото наименование „Кооперативна банка на Западна Македония“.
(61)
На 22 юли 2013 г. Банката на Гърция поиска от Банката на Западна Македония да възстанови своето съотношение на основния капитал от първи ред. Банката на Западна Македония увеличи капитала си чрез публично предлагане на кооперативни акции. Според проспекта на търга съотношението на основния капитал от първи ред на Банката на Западна Македония бе изчислено на -11 % въз основа на финансовите данни на банката на 30 септември 2013 г. и следователно е под минималните изисквания в областта на капиталовата адекватност, определени от Банката на Гърция. Въпреки това увеличението на капитала не успя да привлече достатъчно търсене от страна на инвеститорите.
(62)
По тази причина на 8 декември 2013 г. Банката на Гърция започна оздравяването на Банката на Западна Македония. Лицензът на Банката на Западна Македония беше оттеглен и тя беше обявена в ликвидация (40). Подбрани пасиви на Банката на Западна Македония бяха прехвърлени на Банката (41). Според Банката на Гърция (42) справедливата стойност на прехвърлените активи е възлязла на 2 млн. EUR, докато справедливата стойност на прехвърлените пасиви е възлязла на 84 млн. EUR. Разликата е в недостига на финансиране от 82 млн. EUR. Недостигът на финансиране е бил покрит от HFSF съгласно член 63, буква г), точка (13) от Закон № 3601/2007. През декември 2013 г. HFSF изплати 2/3 от общия недостиг на финансиране, т.е. 55 млн. EUR, под формата на известия на EFSF, като същевременно се ангажира, че оставащата сума от 27 млн. EUR ще бъде изплатена при окончателното определяне на недостига на финансиране.
(63)
Към 30 септември 2013 г. Банката на Западна Македония има 36 служители и 3 клона. Банката не е поела клонове на Банката на Западна Македония. Служителите на Банката на Западна Македония бяха съкратени и селективно назначени отново от Банката.
(64)
Основните параметри на трите кооперативните банки са представени в таблица 7.
Таблица 7
Ключови данни за трите кооперативни банки (млн. EUR)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B) - (A)
(E) = 2,1 %* (C)
Справедлива стойност на прехвърлените активи
Справедлива стойност на прехвърлените пасиви
в т.ч. прехвърлени депозити
Първоначален недостиг на финансиране
Възнаграждение
(2,1 % от прехв. депозити)
Банката на Додеканезите
6
255
255
249
5
Банката на Евбея
2
98
95
96
2
Банката на Западна Македония
2
84
82
82
2
Общо
427
9
Източници:
Решения 97/1, 97/2, 97/3 от 8.2.2013 г. на Кредитния и застрахователен комитет на Банката на Гърция.
Решения 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7, 14/8 от 8.12.2013 г. на Комитета по мерките за оздравяване на Банката на Гърция.
2.2.3. Придобиване на Citibank Гърция
(65)
Citibank International е основана през 1812 г. Citibank е създадена през 1964 г. в Гърция преди всичко да служи на нуждите на морския и корпоративния сектор. През 1980 г. Citibank Гърция започна да се развива и в банкирането на дребно. Citibank Гърция в момента е активна в потребителския и корпоративния сектор и функционира с мрежа от 20 клона в цялата страна.
(66)
На 29 май 2014 г. HFSF получи искане от Банката за одобрение за придобиване на Citibank Гърция, включително Diners Club Гърция („Diners“) (43).
(67)
Банката изрази намерението си да придобие дейностите на Citibank Гърция, включително потребителските заеми (за нетна обща сума в размер на 442 млн. EUR и 1 115 млн. EUR необслужвани заеми, които са напълно отписани), потребителските депозити (общо 1 067 млн. EUR), управляваните активи (1 186 млн. EUR), клоновете на дребно, мрежата от банкомати (44) и служителите (45). Освен това Банката изрази намерението си да закупи 100 % от акционерния капитал на Diners под формата на обикновени акции.
(68)
Цената бе определена на 2 млн. EUR.
(69)
На 5 юни 2014 г. HFSF предостави своето одобрение по отношение на придобиването на Citibank Гърция от Банката.
2.3. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
2.3.1. Мерки за помощ, предоставени на Банката по схемата за подпомагане на гръцките банки (мерки L1 и A)
(70)
Банката е получила помощ под няколко форми по схемата за подпомагане на гръцките банки, по мярката за рекапитализация, по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми.
2.3.1.1. Държавно подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(71)
Банката е ползвала и продължава да ползва помощ по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми. Въпросната помощ ще бъде наричана в настоящото решение „мярка L1“. Към 30 ноември 2011 г. гаранциите, предоставени на Банката, възлизат на 14,0 млрд. EUR. Към 30 септември 2011 г. Банката е получила заеми от държавни облигации в размер на 1,6 млрд. EUR (46).
(72)
В плана за преструктуриране на Банката, представен от гръцките органи на Комисията на 12 юни 2014 г., гръцките органи съобщиха за намерението си през периода на преструктуриране да продължат да предоставят гаранции и заеми от държавни облигации по схемата за подпомагане на гръцките банки.
2.3.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация (мярка A)
(73)
През месец май 2009 г. в Банката е бил влят капитал в размер на 940 млн. EUR (мярка A) по мярката за рекапитализация по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки. Това вливане на капитал е било равно приблизително на 2 % от претеглените спрямо риска активи (47) (RWA) на Банката към този момент.
(74)
Рекапитализацията е била извършена под формата на привилегировани акции, записани от Гърция, като купонът е бил 10 %, а падежът - пет години.
(75)
Банката изкупи обратно привилегированите акции на 17 април 2014 г., както е описано в съображение 41.
2.3.2. Гарантирана от държавата СПОЛ (мярка L2)
(76)
СПОЛ представлява извънредна мярка, която дава възможност на платежоспособна финансова институция, изправена пред временни проблеми с ликвидността, да получи финансиране от Евросистемата без въпросната операция да е включена в единната парична политика. Лихвеният процент, който финансовата институция заплаща за СПОЛ, е с […] (48) базисни пункта по-висок отколкото лихвата, която тя плаща за обичайното рефинансиране от Централната банка.
(77)
Банката на Гърция отговаря за програмата за СПОЛ, което означава, че всички разходи за предоставянето на СПОЛ и рисковете, които произтичат от това, са за сметка на Банката на Гърция. Гърция е предоставила на Банката на Гърция държавна гаранция, която важи за целия размер на СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция (49). Приемането на член 50, параграф 7 от Закон 3943/2011, с който се изменя член 65, параграф 1 от Закон 2362/1995, е дало възможност на министъра на финансите да предоставя на Банката на Гърция гаранции от името на държавата, за да бъдат обезпечени вземанията на Банката на Гърция от кредитни институции. Банките, които се ползват от СПОЛ, трябва да заплащат на държавата такса за гаранцията в размер на […] базисни пункта.
(78)
Към 31 декември 2011 г. Банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 6,7 млрд. EUR (50), докато към 31 декември 2012 г. Банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 23,6 млрд. EUR (51).
2.3.3. Мерки за помощ, предоставени на Банката чрез HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
(79)
От 2012 г. насам Банката се е възползвала от няколко мерки за капиталова подкрепа, предоставени от HFSF. В таблица 8 е представен преглед на споменатите мерки за помощ.
Таблица 8
Мерки за помощ, предоставени на Банката чрез HFSF
1-ва междинна рекапитализация - май 2012 г.
2-ра междинна рекапитализация - декември 2012 г.
Писмо за поемане на ангажимент - декември 2012 г.
Участие на HFSF в рекапитализацията през пролетта на 2013 г. - май 2013 г.
Мярка
B1
B2
B3
B4
Размер
(млн. EUR)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(80)
В съображения 14-32 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank (52) е дадено подробно описание на първата междинна рекапитализация от месец май 2012 г. (мярка B1). В настоящия раздел са представени контекстът и основните характеристики на тази мярка.
(81)
На 20 април 2012 г. HFSF изпрати писмо до Банката, с което се е задължил да участва в планираното увеличение на капитала на Банката в размер на до 1,9 млрд. EUR.
(82)
По мярка B1 на 28 май 2012 г. HFSF прехвърли на Банката 1,9 млрд. EUR под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF) в съответствие с разпоредбите за междинни рекапитализации, определени в Закон 3864/2010 за създаването на HFSF („Закон за HFSF“). Прехвърлените на Банката облигации на EFSF са били известия с плаваща лихва на EFSF с падежи от шест и десет години и с дата на емисията 19 април 2012 г. В съображение 48 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията вече е определила, че „Междинната рекапитализация, която е била финализирана на 28 май 2012 г., е извършена в изпълнение на поетото задължение в писмото за поемане на ангажимент и следователно представлява продължение на същата помощ“. Както предвидените в писмото за поемане на ангажимент суми, така и тези в първата междинна рекапитализация са били изчислени от Банката на Гърция по такъв начин, че да се гарантира, че Банката ще достигне капиталово съотношение от 8 % към 31 декември 2011 г. - датата на която междинната рекапитализация е записана със задна дата в отчетите на Банката. Както е видно от таблица 3, мярка B1 е покрила само ограничена част от общите капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. Предвидено е било, че Банката ще набере капитала чрез бъдещо увеличение на капитала и междинната рекапитализация е трябвало единствено да осигури допустимостта на Банката за финансиране от ЕЦБ до извършването на въпросното увеличение на капитала.
(83)
За периода между датата на първата междинна рекапитализация и датата на превръщането на първата междинна рекапитализация в обикновени акции и други конвертируеми финансови инструменти, в сключеното между Банката и HFSF споразумение преди записването е било предвидено, че Банката е трябвало да плаща на HFSH годишна такса в размер на 1 % от номиналната стойност на известията на EFSF и че всички плащания на купони и начислени лихви по известията на EFSF за този период ще се считат за допълнителна вноска в капитала, направена от HFSF за Банката (53).
2.3.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(84)
През есента на 2012 г. Банката е записала допълнителни загуби. По тази причина капиталът ѝ отново е спаднал под минималните капиталови изисквания, за да продължи да е допустима за рефинансиране от ЕЦБ.
(85)
В резултат на това се е наложило да бъде извършена втората междинна рекапитализация. На 21 декември 2012 г. HFSF е извършил втората междинна рекапитализация в размер на 1 042 млн. EUR (мярка B2), която отново е била платена посредством прехвърлянето на облигации на EFSF към Банката.
2.3.3.3. Писмото за поемане на ангажимент от 21 декември 2012 г. (мярка B3)
(86)
В допълнение към втората междинна рекапитализация, на 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил на Банката писмо за поемане на ангажимент, че ще участва в увеличението на акционерния капитал на Банката и в конвертируемите инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер 1 629 млн. EUR (мярка B3).
(87)
Общият размер на двете рекапитализации (мерки B1 и B2) и на допълнителната сума, за която е бил поет ангажимент през месец декември 2012 г. (мярка B3), е означавал, че HFSF е поел ангажимент за покриване на всички капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. (4 571 млн. EUR (54)).
2.3.3.4. Участие на HFSF в рекапитализацията през пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(88)
На 16 април 2013 г. Общото събрание на акционерите на Банката одобри увеличение на акционерния капитал на Банката. На 1 май 2013 г. Банката съобщи за записване на предлагането на права за 457 и стартирането на частно капиталовложение за сума до 93 млн. EUR при цена от 0,44 EUR за нова акция (55).
(89)
Банката обяви завършването на емитирането на права, както и пълното разпределяне на частното капиталовложение на 3 юни 2013 г. (56) Общото участие на частен капитал в увеличението на акционерния капитал на Банката следователно достигна 550 млн. EUR.
(90)
На същата дата Банката обяви също, че HFSF ще запише 9 138 636 364 акции при цена от 0,44 EUR на акция. В резултат на това до рекапитализация от пролетта на 2013 г. HFSF инжектира в Банката капитал в размер на 4 021 млн. EUR под формата на обикновени акции (мярка B4). Тази сума е равна на сумата от мерки B1, B2 и B3, след като се приспадне сумата на частно участие. Акциите, притежавани от HFSF, му дават ограничено право на глас, тъй като общото частно участие достигна 12 % от увеличението на капитала. Законът за HFSF предвижда, че частните инвеститори ще запазят контрола над Банката, ако инжектират над 10 % от капитала, необходим на Банката. Въпреки това HFSF запазва пълно право на глас за ключови корпоративни решения.
(91)
Посредством увеличението на акционерния капитал на Банката (мярка B4) първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) са били преобразувани в постоянна рекапитализация и е бил частично изпълнен поетият ангажимент за предоставяне на допълнителна капиталова помощ (мярка B3).
(92)
Цената на новите акции е била определена на 50 % от средната цена, претеглена спрямо обема на акциите, през 50-те дни на търгуване преди определянето на цената на предлагане. В резултат на обратния сплит на акции (57), за който извънредно свиканото общо събрание на акционерите е взело решение на 16 април 2012 г. (58), цената на новите акции е била определена на 0,44 EUR на акция.
(93)
Непосредствено след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е станал основният акционер в Банката с дял от 83,66 % (59). HFSF издаде 1 233 503 482 варанти и предостави на частните инвеститори един варант за всяка записана акция, без никаква насрещна престация (60). Всеки варант дава право на закупуване на 7,40 акции от HFSF на определени интервали и цени. Първото упражнение беше на 10 декември 2013 г. и варантите след това могат да бъдат упражнявани два пъти годишно до 10 декември 2017 г. Цената на упражняване е равна на продажната цена от 0,44 EUR, увеличена с годишен лихвен процент (4 % за първата година, 5 % за втората година, 6 % за третата година, 7 % за четвъртата година и след това 8 % на годишна база през последните шест месеца) (61).
(94)
Законът за HFSF, изменен през 2014 г., предвижда, че само цените на упражняване на варантите могат да бъдат коригирани в случай на емитиране на права. В допълнение, всяка такава корекция ще се извършва ex post и само до размера на реализираните постъпления от продажбата на права на преференциално закупуване от HFSF. Не е предвидена корекция в случай на непреференциално увеличаване на акционерния капитал.
2.3.4. Мерки за държавна подкрепа за трите кооперативни банки
(95)
Както вече беше посочено в раздел 2.2.2., недостатъчното финансиране на Банката на Додеканезите, Банката на Евбея и Банката на Западна Македония беше изчислено от Банката на Гърция съответно на 249 млн. EUR, 96 млн. EUR и 82 млн. EUR. Следователно общият размер на недостига на финансирането беше оценен на 427 млн. EUR. Той беше покрит от HFSF, който предостави на Банката съответна сума облигации на EFSF.
2.4. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
(96)
На 12 юни 2014 г. Гърция представи план за преструктуриране на Банката, в който е обяснено как Банката - като комбиниран субект в резултат от придобиването на Emporiki Bank и депозитите на трите кооперативни банки - възнамерява да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план.
2.4.1. Национални операции
(97)
Според плана за преструктуриране Банката ще се съсредоточи върху своите основни банкови дейности в Гърция. Въпреки че международните ѝ операции представляват повече от 20 % от общите активи през декември 2009 г. и 15 % от общите активи през юни 2013 г. (62), този дял ще намалеят до около […] в края на 2018 г. (63)
(98)
Основният приоритет на Банката е да възстанови доходността и жизнеспособността на своите банкови дейности в Гърция. За тази цел в плана за преструктуриране са включени редица мерки, целящи подобряването на оперативната ефективност и нетния лихвен марж на Банката, както и мерки за подобряване на нейната капиталова позиция и структурата на счетоводния ѝ баланс.
(99)
Що се отнася до оперативната ефективност, доста преди придобиванията на Emporiki Bank и трите кооперативни банки Банката вече е била започнала мащабна програма за рационализиране. От 31 декември 2010 г. до 30 септември 2012 г. Банката намалява своето физическо присъствие в Гърция. Тя намалява своите клонове от 458 през 2010 г. на 426 през 2012 г. (64) и също съкращава броя на заетите в гръцките банкови и небанкови дейности с няколко стотин служители през същия период (65).
(100)
От декември 2012 г. до декември 2017 г. Банката планира да намали допълнително броя на клоновете в Гърция от 739 на […]. Броят на служителите в банковите и небанковите дейности в Гърция ще намалее от 11 435 на […] (66).
(101)
Повишената ефективност от гледна точка на клонове и персонал ще допринесе за намаляването на общите разходи на дейностите на Банката в Гърция с […] % от 1 345 млн. EUR на прогнозна база през 2012 г. на […] млн. EUR през 2017 г. (67) В резултат на това очакваното съотношение на разходите към приходите на банковите дейности в Гърция ще намалее до под […] % в края на периода на преструктуриране.
(102)
В плана за преструктуриране е описано също така как Банката ще намали своите разходи за финансиране, което е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността. Банката очаква да може да плаща по-ниски лихвени проценти по депозитите в нея благодарение на по-стабилната среда и по-специално предвиденото стабилизиране и възстановяване на гръцката икономика, която се очаква от 2014 г. нататък отново да бележи растеж. Лихвата, платена по депозити (средната стойност на срочните, безсрочните депозити и процента на спестяванията) се очаква да спадне в Гърция. Това намаление ще бъде постигнато главно посредством плащането на много по-ниски проценти по срочните депозити. Аналогично, зависимостта на Банката от гарантирана от държавата СПОЛ и по-голямото финансиране от Евросистемата ще намалее от 32 % от общите ѝ активи през 2012 г. на само […] % през 2017 г. (68)
(103)
Според плана за преструктуриране се очаква Банката да укрепи също така своя счетоводен баланс. Нейното нетно съотношение на заемите към депозитите в Гърция ще намалее до […] % през 2018 г. (по-ниско в сравнение със 131 % през 2012 г. (69)), а нейната капиталова адекватност ще продължи да се подобрява.
(104)
Друг приоритет на Банката е управлението на необслужваните кредити. Банката ще подобри своите кредитни процеси както по отношение на инициирането на кредити (по-добро обезпечение, намалени лимити), така и по управлението на необслужваните заеми. Съотношението на необслужваните заеми ще достигне […] % през 2014 г. и след това ще започне да намалява, с очакван процент от […] % в края на периода на преструктуриране (70). Стойността на риска (обезценка) ще намалее от 2 799 млн. EUR през 2012 г. на прогнозна база (т.е. включително Emporiki Bank) на […] млн. EUR през 2018 г. (71) поради възстановяването на гръцката икономика.
(105)
Повишаването на оперативната ефективност, увеличаването на нетния лихвен марж и намаляващите разходи за риска ще дадат възможност на Банката да възстанови своята доходност в Гърция от 2015 г. нататък. […]. Нейната възвръщаемост на собствения капитал ще достигне […]% през 2018 г. (72) в Гърция.
2.4.2. Международни банкови дейности
(106)
Банката вече е започнала да намалява задлъжнялостта и да преструктурира своята международна мрежа. Тя продаде украинското си дъщерно дружество през август 2013 г. Броят на клоновете в Югоизточна Европа беше намален от 622 през 2009 г. на 488 през 2012 г. (73)
(107)
Банката ще продължи да преструктурира и да намалява задлъжнялостта на своята международна мрежа. Банката възнамерява да ограничи размера на международните си активи до […] млрд. EUR. В съответствие с тази цел Банката ще разгледа всяка комбинация от продажби на активи или намаляване на задлъжнялостта на своя портфейл. Този предвиден размер на международните активи на Банката представлява намаление от […] % на чуждестранните активи към 31 декември 2012 г. […].
(108)
В плана за преструктуриране е подчертана необходимостта да се намали зависимостта на чуждестранните дъщерни предприятия от тяхното гръцко дружество майка, що се касае до ликвидната позиция. Вътрешногруповото финансиране на чуждестранните дъщерни дружества ще намалее от 4 172 млн. EUR на […] млн. EUR от 2013 г. до 2017 г. (74)
(109)
За да подобри рентабилността на външната си дейност, Банката планира да осъществи значителна програма за намаляване на разходите в международната мрежа, с намаляване на броя на клоновете и персонала. Например, през […], […] клонове от общо […] ще бъдат закрити, докато работната сила ще намалее с […] служители (- […]) между 2012 г. и 2018 г. (75)
(110)
В резултат възвръщаемостта на собствения капитал ще достигне […] (76).
2.4.3. Набиране на частен капитал и вноски от съществуващите акционери и подчинени кредитори
(111)
Банката е успяла да набере значителна сума капитал на пазара и по този начин е намалила размера на държавната помощ, от която е имала нужда.
(112)
Първо, Банката набра частен капитал през 2009 г. с емисия на права в размер на 986 млн. EUR (77). Както е посочено в съображение 89, Банката успя също да набере капитал от частни инвеститори чрез рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Делът на съществуващите акционери също беше силно намален вследствие на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., тъй като HFSF получи 83,66 % от акциите на Банката след рекапитализацията от пролетта на 2013 г., което означава, че дяловото участие на акционерите стана едва 4,9 %. От 2008 г. насам не са плащани никакви дивиденти в парични средства.
(113)
Банката мобилизира 1,2 млрд. EUR капитали от пазара през март 2014 г., за да покрие своята нужда от допълнителен капитал и за погасяване на привилегированите акции, държани от Гърция. Тези нови акции бяха издадени на по-висока цена на акция от това, което е било платено от HFSF при рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(114)
На 20 април 2012 г. Банката предложи да изкупи обратно ценните книжа от първи ред, горния втори ред и долния втори ред на покупни цени от 40 %, 60 % и 60 % от съответните им номинални стойности в брой. Тази цена на обратно изкупуване е била определена въз основа на пазарната цена на инструментите и е включвала премия от най-много десет процентни пункта, която е била добавена, за да бъдат насърчени инвеститорите да участват в обратното изкупуване. На 7 май 2012 г. Банката обяви резултатите от обратното изкупуване (78). Съвкупната участие достигна 66 % с обща капиталова печалба от 333 млн. EUR. На 19 април 2013 г. Банката обяви друго упражнение за управление на пасивите за неизплатена номинална стойност в размер на 316 млн. EUR. Банката предложи да изкупи обратно ценните книжа от първи ред, горния втори ред и долния втори ред на покупни цени от 35 %, 55 % и 55 % от съответните им номинални стойности в брой. Цената на обратно изкупуване е била определена въз основа на пазарната цена на инструментите и е включвала премия от най-много десет процентни пункта, която е била добавена, за да бъдат насърчени инвеститорите да участват в обратното изкупуване. Процентът на приемане е бил 58 %, като прирастът на капитала възлиза на 103 млн. EUR.
(115)
В резултат на двете операции по обратно изкупуване размерът на подчинения и на хибридния дълг е намалял от 985 млн. EUR на 134 млн. EUR.
2.5. ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ ОТ ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ
(116)
На 12 юни 2014 г. Гърция е поела задължение Банката и нейните филиали да изпълнят плана за преструктуриране, представен на същата дата, и е поела допълнителни задължения по отношение на изпълнението на плана за преструктуриране. Тези допълнителни ангажименти, които са изброени в приложението, са обобщени в настоящия раздел.
(117)
Първо, гръцките органи са поели задължение Банката да преструктурира своите търговски операции в Гърция, като е определен максимален брой клонове и служители, както и максимален размер на общите разходи, които трябва да бъдат спазени до 31 декември 2017 г. (79)
(118)
Гръцките органи са поели задължение също така Банката да намали разходите за депозити, събирани в Гърция, и да постигне определено максимално съотношение на нетните кредити към депозитите до 31 декември 2017 г. (80)
(119)
Що се отнася до чуждестранните филиали на Банката, гръцките органи са поели задължение Банката да не предоставя допълнителна капиталова подкрепа, освен ако са изпълнени предварително определени условия. Гръцките органи са поели задължение също така, че Банката значително ще намали задлъжнялостта на своите международни активи до 30 юни 2018 г. (81)
(120)
Гръцките органи са поели задължение Банката да продаде множество ценни книжа и да намали размера на своя портфейл с частен собствен капитал. Освен това Банката няма да купува неинвестиционни ценни книжа с някои ограничени изключения (82).
(121)
Гръцките органи са поели редица задължения, свързани с корпоративното управление на Банката. Те са се задължили да ограничат възнаграждението на служителите и управителите на Банката, да приведат Банката в съответствие с гръцките закони за корпоративното управление и да създадат ефективна и адекватна организационна структура (83).
(122)
Гърция също така пое ангажимент, че Банката ще прилага висококачествена кредитна политика, за да се гарантира, че решенията относно предоставянето и преструктурирането на заеми целят максималното увеличаване на жизнеспособността и рентабилността на Банката. Гръцките органи поеха задължение Банката да спазва високи стандарти за наблюдение на кредитния риск, както и преструктурирането на кредитите (84).
(123)
Поети са няколко задължения по отношение на операциите на Банката със свързани кредитополучатели. Целта на тези задължения е да се гарантира, че Банката няма да се отклони от благоразумните банкови практики при отпускането или преструктурирането на кредити на своите служители, управители и акционери, както и за публични субекти, политически партии и медийни дружества (85).
(124)
Накрая Гърция пое ангажимент, че Банката ще спазва някои поведенчески ограничения, като например забрана за изплащане на купони и за раздаване на дивиденти, забрана за придобивания и забрана за обявяване на държавната подкрепа (86).
(125)
Изпълнението на тези задължения ще се следи до 31 декември 2018 г. от контролиращо доверено лице.
(126)
Отделно,Гърция посочи, че ще получи одобрение от Комисията преди всяко обратно изкупуване на варантите от Банката или от какъвто и да било държавен субект, включително HFSF (87).
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(127)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали са изпълнени условията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. (88) по отношение на целесъобразността, необходимостта и пропорционалността на първата междинна рекапитализация, предоставена от HFSF в полза на Банката (мярка B1).
(128)
Що се отнася до целесъобразността на мярката, предвид факта, че помощта е предоставена след предходна рекапитализация и помощ за осигуряване на ликвидност, и предвид продължителния период на оздравяване, Комисията изрази съмнения относно това дали Банката е предприела всички възможни действия, за да избегне необходимостта от помощ в бъдеще (89). Освен това за Комисията не е ясно кой ще контролира Банката, след като първата междинна рекапитализация бъде заменена от постоянна рекапитализация (90), тъй като Банката може да попадне под контрола или на държавата, или на миноритарни частни собственици. Комисията отбеляза, че и в двата случая би желала да се гарантира, че качеството на управлението на Банката и по-специално дейността по отпускане на заеми няма да се влоши.
(129)
Що се отнася до необходимостта от първата междинна рекапитализация, в съображение 66 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank, Комисията постави под въпрос дали са били взети всички възможни мерки, за да се избегне възможността Банката отново да има нужда от помощ в бъдеше. Освен това, тъй като продължителността на периода на междинната рекапитализация не беше ясен, Комисията не можеше да стигне до заключение дали е бил достатъчен и дали е отговарял на принципите за възнаграждение и споделяне на тежестта в съответствие с правилата за държавна помощ. Освен това, тъй като условията на преобразуването на първата междинна рекапитализация в постоянна рекапитализация не са били известни към момента на вземане на решението за откриване по отношение на Alpha Bank, Комисията не можеше да ги оцени.
(130)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, Комисията изрази съмнения относно това дали предпазните мерки (забрана за рекламиране на държавната помощ, забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за кол опция и забрана за обратно изкупуване, както са описани в съображение 71 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank) са били достатъчни по отношение на първата междинна рекапитализация. Освен това в съображение 72 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията посочи, че е възможно да бъдат предизвикани нарушения на конкуренцията вследствие на липсата на правила, които да възпират HFSF от координиране на четирите най-големи гръцки банки (а именно Банката, Eurobank, Националната банка на Гърция и Piraeus Bank), и отсъствието на адекватни предпазни мерки, с които да не се допуска споделянето на търговски чувствителна информация между тях. Следователно Комисията предложи да бъде назначено контролиращо доверено лице, което физически да присъства в Банката.
4. МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
4.1. КОМЕНТАР НА БАНКАТА
(131)
На 30 август 2012 г. Комисията получи мнения от Банката във връзка с решението за откриване по отношение на Alpha Bank.
(132)
По отношение на целесъобразността на мярката Банката отбеляза, че тя е от системно значение както в Гърция, така и на банковите пазари, на които извършва дейност. Тя добави също, че бизнес моделът ѝ е жизнеспособен и че това е доказано през дългата ѝ забележителна история.
(133)
Банката също така отбеляза, че двете вълни на рекапитализация са били вторичен ефект от сериозното влошаване на икономическата среда и че допълнителните мерки за помощ да дошли в резултат на задълбочаването на финансовата криза. Тя заяви, че пропорционално е получила най-малко държавна помощ до този момент в сравнение с големите гръцките банки. Банката отбеляза, че по отношение на това дали всички възможни мерки са били незабавно предприети, за да се избегне по-нататъшната нужда от помощ за Банката в бъдеще, в плана за преструктуриране се предоставя изчерпателна информация относно мерките за споделяне на тежестта, които са вече приложени, текущи и планирани. Банката също така отбеляза, че тези мерки гарантират, че нито една от заинтересованите страни не е засегната. Те биха допринесли, заедно със съществуващата силна бизнес основа и надеждността на процеса на оценка на капитала, за да се гарантира, че Банката е подходящо капитализирана, което ще доведе до възстановяване на жизнеспособността и в крайна сметка излизане от държавната помощ.
(134)
Освен това Банката приветства яснотата по отношение на постоянната рекапитализация, която според нея следва да отразява напълно причините, поради които е поискала държавно подпомагане. Тя отбеляза още, че рекапитализацията е насочен към капиталовите загуби, произтичащи от участието ѝ в програмата за PSI, което е извънредно и непредвидимо събитие. Тя изрази становището, че не е поела прекомерен риск при придобиването на държавен дълг по гръцките и европейските стандарти. Тя заяви, че без PSI тя щеше да избегне необходимостта за рекапитализация през 2012 г. и щеше да бъде в добра позиция да изплати привилегированите акции в съответствие с договорните условия. Освен това отбеляза, че дори след отчитането на значителни капиталови загуби в резултат на участието на Банката в PSI, тя все още е имала положителна нетна стойност на активите.
(135)
Банката добави, че тя работи с много силна база и е изключително активна в прилагането на мерки за успешна работа през период на изключителен стрес. Тя отбеляза, че от началото на кризата не е участвала в агресивни търговски политики или неподходящо поемане на риск, като същевременно се е съсредоточила върху управлението на кредитния риск, приела е мерки за дисбалансите в своя профил на финансиране чрез контролирано намаляване на задлъжнялостта и активно е управлявала своята разходна база чрез рационализиране на оперативната платформа и оптимизиране на разходите за обществени поръчки.
(136)
Освен това тя изтъкна значителното споделяне на тежестта между заинтересованите страни. Тя посочи още съществените предпазни мерки, предоставени на разположение на официалния сектор за предотвратяване на прекомерното поемане на риск от страна на рекапитализирани банки и за стриктно наблюдение на правилното прилагане на плановете за преструктуриране, като назначаването на представители на Министерството на финансите и HFSF в борда на директорите на Банката и съответните комитети. Тя подчерта също така, че HFSF ще наблюдава изпълнението на плана за преструктуриране и че периодът на суспендиране на правата на глас на HFSF ще бъде прекратен в случай на съществено неспазване.
(137)
По тези причини Банката счита, че структурата и условията на постоянната рекапитализацията следва да осигурят силни стимули за съществуващите и новите акционери да участват в бъдещи увеличения на капитала.
(138)
По отношение на необходимостта от мярката, Банката отбеляза, че мярката за помощ е насочена към капиталовия дефицит, причинен от PSI, така че Банката спазва минималния коефициент на капиталова адекватност, наложен от Банката на Гърция, продължава да има достъп до операции по рефинансиране от ЕЦБ и ще може да подкрепи своите клиенти и гръцката икономика по време на трудна ситуация.
(139)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, Банката заяви намерението си да не използва своята помощ за нарушаване на конкуренцията. Тя подчерта също така, че не е участвала в агресивни търговски политики след получаване на държавната помощ. Тя отбеляза също, че тъй като всички големи гръцки банки са получатели на помощ и тъй като желанието на чуждестранните участници в гръцкия пазар за гръцкия риск намалява, способността на всеки получател на помощта да наруши конкуренцията в ущърб на неподпомаганите получатели е сведена до минимум.
4.2. МНЕНИЯ ОТ ДРУГА ГРЪЦКА БАНКА
(140)
На 3 януари 2013 г. Комисията получи мнения от една гръцка банка във връзка с решението за откриване по отношение на Alpha Bank. Въпросната гръцка банка посочва, че рекапитализацията на гръцки банки от HFSF по принцип представлява желана стъпка в посока на една по-здрава и по-жизнеспособна банкова система и не изразява възражения по отношение на рекапитализацията на Банката.
(141)
Въпреки че изразява пълната си подкрепа за принципната рекапитализация на гръцките банки от HFSF, въпросната банка обаче обясни, че, за да се сведат до минимум нарушенията на конкуренцията и да се избегне дискриминация, тя е очаквала рекапитализацията от HFSF да бъде на разположение на всички банки, които осъществяват дейност в Гърция, при еднакви условия.
5. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(142)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF, във връзка с решението за откриване по отношение на Alpha Bank.
5.1. МНЕНИЯ ОТ БАНКАТА НА ГЪРЦИЯ
(143)
По отношение на целесъобразността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбеляза, че първата междинна рекапитализация е била временна, като се има предвид, че процесът на рекапитализация ще приключи с увеличение на акционерния капитал на четирите банки.
(144)
Банката на Гърция отбелязва също така, че рекапитализацията на най-големите гръцки банки е част от по-дългосрочното преструктуриране на гръцкия банков сектор. Тя отбелязва, че, ако Банката остане в частни ръце, най-вероятно ще се запази същото ръководство, докато, ако Банката стане държавна собственост (т.е. притежавана от HFSF), HFSF може да назначи ново ръководство, което при всички случаи ще бъде оценявано от Банката на Гърция. Банката на Гърция отбелязва, че редовно оценява рамката за корпоративна отговорност, адекватността на управлението и рисковия профил на всяка банка, за да се увери, че не се поемат прекомерни рискове. Тя отбелязва също така, че HFSF вече е назначил представители в съвета на директорите на рекапитализираните банки.
(145)
Що се отнася до необходимостта на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбелязва, че рекапитализацията на Банката е била ограничена, за да се гарантира покриването на приложимите към въпросния момент минимални капиталови изисквания (8 %). Тя посочва също така, че продължителният период от време преди рекапитализациите се е дължал на бързото влошаване на работната среда в Гърция и на въздействието на програмата за PSI, на сложността на целия проект и на необходимостта от увеличаване до максимум на участието на частните инвеститори в увеличенията на акционерния капитал.
(146)
Що се отнася до пропорционалността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция посочва, че пълното изпълнение на плана за преструктуриране, които е трябвало да бъде представен на Комисията, е било обезпечено от факта, че спирането на правата на глас на HFSF ще бъде отменено, ако, inter alia, бъдат установени съществени нарушения на плана за преструктуриране. Банката на Гърция отбелязва също така, че затрудненията на Банката не са били вследствие нито на подценяване на рискове от страна на ръководството на Банката, нито на агресивни търговски действия.
5.2. КОМЕНТАР НА HFSF
(147)
Що се отнася до целесъобразността на първата междинна рекапитализация, с цел да се избегне потенциална намеса от държавата, ако държавата предостави държавна помощ в голям размер чрез HFSF и HFSF притежава пълните права на глас, HFSF заявява, че финансираните от него банки не се считат за публични субекти или за такива под държавен контрол и че те не биха били контролирани от държавата, след като бъдат рекапитализирани за постоянно от HFSF. HFSF отбеляза, че той е напълно независимо частноправно юридическо лице, което има автономност на вземане на решения. Фондът не е обект на държавен контрол в съответствие с член 16В, параграф 2 от Закона за HFSF, според който кредитните институции, на които HFSF е предоставил капиталова подкрепа, не са част от по-широкия публичен сектор. Той изтъкна също така структурата на управление на HFSF.
(148)
Що се отнася до намесата на HFSF в управлението на Банката, HFSF отбеляза, че той ще съблюдава автономността на Банката и няма да се намесва в ежедневното ѝ управление, като се има предвид, че функциите му са ограничени до предвиденото в Закона за HFSF. Фондът посочва, че няма да има каквато и да било държавна намеса или координиране и че решенията на Банката по отношение на кредитния процес (inter alia по отношение на обезпечения, ценообразуване и платежоспособност на кредитополучателите) ще се вземат на базата на търговски критерии.
(149)
HFSF отбелязва, че в Закона за HFSF и в споразумението преди записването са предвидени целесъобразни предпазни мерки, за да се предотврати поемането на прекомерни рискове от старите частни акционери. Той посочва елементи като i) назначаването на представители на HFSF като независими неизпълнителни членове на съвета на директорите на Банката и присъствието им в комитетите; ii) извършването от HFSF на надлежна проверка на Банката; както и iii) факта, че след последната рекапитализация неговите права на глас ще бъдат ограничени само ако Банката спазва условията на плана за преструктуриране.
(150)
HFSF заявява, че са предвидени подходящи мерки, за да се гарантира, че банките, в които участва HFSF, няма да споделят помежду си чувствителна от търговска гледна точка информация. Те включват назначаването на различни представители на HFSF във въпросните банки, предоставянето на мандати на тези представители, с които категорично да не се допусне изтичане на информация от един представител на друг, и ясни вътрешни инструкции за тези представители да не предават чувствителна от търговска гледна точка информация на банките. Освен това HFSF заявява, че не упражнява правата си във връзка с банките по начин, по който би могло да се възпре, ограничи, наруши или значително намали или предотврати действителната конкуренция. На последно място HFSF посочва, че членовете на неговия съвет на директорите и неговите служители са задължени да спазват строги правила за поверителност и задължения, свързани с доверителните отношения, и са обвързани от разпоредби за професионална тайна по отношение на делата на фонда.
6. ОЦЕНКА НА ДЪРЖАВНАТА ПОДКРЕПА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИВАНЕТО НА ИЗБРАНИ ПАСИВИ НА ТРИТЕ КООПЕРАТИВНИ БАНКИ
(151)
На първо място Комисията трябва да оцени дали държавната помощ, свързана с оздравяването на трите кооперативни банки (т.е. финансирането на недостига на финансиране, което позволи прехвърлянето на депозити, включително междубанкови задължения и вземания и задължения срещу HDIGF), представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Според споменатата разпоредба държавна помощ е всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия, доколкото засяга търговията между държавите членки.
(152)
Комисията ще започне с оценката на това дали следните потенциални бенефициери са се възползвали от предимство: i) кооперативните банки и потенциално прехвърлените към Банката дейности; и ii) Банката.
i) наличие на помощ за кооперативните банки и потенциално прехвърлените към Банката дейности
(153)
Що се отнася до кооперативните банки, Комисията отбелязва, че Банката на Додеканезите, Банката на Евбея и Банката на Западна Македония бяха поставена в ликвидация и техните банкови лицензи бяха оттеглени. Поради тази причина те вече няма да извършват икономическа дейност на пазара на банкирането.
(154)
Държавната помощ, тоест финансирането на недостига на финансиране, би представлявала помощ за прехвърлените вземания и задължения по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, единствено ако те заедно са съставлявали едно предприятие. Това понятие трябва да се разбира в смисъл, че обозначава стопанска единица, дори ако от правна гледна точка тази стопанска единица е съставена от няколко физически или юридически лица. Всяка дейност, състояща се в предлагане на стоки или услуги на даден пазар, се смята за икономическа дейност. Поради това, с цел да се направи заключение дали е налице помощ за дадено предприятие, следва да се прецени дали прехвърлянето на вземанията и задълженията предполага трансфер на икономическа дейност.
(155)
Както бе посочено в раздел 2.2.2, вследствие на преструктурирането на кооперативните банки само депозитите, междубанковите задължения и вземания и задълженията към HDIGF бяха прехвърлени на Банката. Трите кооперативни банки имаха общо 227 служители и 18 клона. Следва да се отбележи, че не е имало автоматично прехвърляне на клонове или трудови договори или заеми между трите кооперативни банки и Банката. Следователно фактът, че заемите не се прехвърлят на Банката, но остават за трите кооперативни банки в процедура по ликвидация, фактът, че не са прехвърлени клонове, и липсата на автоматично прехвърляне на трудови договори допринасят (91) за заключението, че не е налице прехвърляне на икономическа дейност. Прехвърлените пасиви (т.е. депозити) не могат да се считат за получател на държавна помощ, тъй като те не представляват „предприятие“.
(156)
Накратко, трите съществуващи правни субекти са били поставени в ликвидация и вече не упражняват никаква банкова дейност. В същото време прехвърлените активи и пасиви не представляват икономическа дейност.
(157)
Поради това се стигна до заключението, че предоставянето на EFSF облигации от HFSF на Банката за покриване на недостига във финансирането на придобитите активи и пасиви на трите кооперативни банки не позволява продължаването на икономически дейности на тези банки. Следователно подкрепата от HFSF не представлява нито помощ за ликвидираните предприятия, нито помощ за прехвърлените активи и пасиви.
ii) наличие на помощ за Банката
(158)
Що се отнася до това дали продажбата на активите и пасивите на трите кооперативни банки включва държавна помощ в полза на Банката, Комисията трябва да прецени дали са изпълнени определени изисквания, и по-специално дали i) продажбата е открита, безусловна и недискриминационна; ii) продажбата се извършва при пазарни условия; както и iii) държавата е повишила до възможно най-високото равнище продажната цена на съответните активи и пасиви (92).
(159)
Както е посочено в съображение 52, Банката на Гърция се е свързала само с четирите гръцки банки със системно значение с оглед на продажбата на определени активи и пасиви на трите кооперативни банки, тъй като е счела, че депозитите трябва да бъдат прехвърлени на изцяло да рекапитализирани институции. Само Банката и Eurobank са предоставили обвързващи оферти. Alpha Bank е била избрана като най-добър оферент в тръжната процедура, организирана от органа по преструктурирането, който е взел предвид предложената цена и способността за поемане и интегриране на закупените депозити по цялостен и бърз начин.
(160)
Пакетът за продажба се е състоял само от депозити без никаква инфраструктура. Купувачът би могъл да бъде само банка с инфраструктура и мрежа от клонове в Гърция, която да служи на интересите на вложителите.
(161)
Тъй като Комисията няма причина да смята, че продажбата не се е състояла при пазарни условия, той стига до заключението, че помощта за Банката може да бъде изключена, в съответствие с точка 80 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., точка 20 от Съобщението за преструктуриране и практиката за вземане на решения на Комисията (93).
iii) заключение относно наличието на помощ
(162)
Държавната помощ, свързана с продажбата на трите кооперативни банки, не облагодетелства определена икономическа дейност или предприятие. Затова мярката не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, ПРЕДОСТАВЕНА НА БАНКАТА
7.1. НАЛИЧИЕ И РАЗМЕР НА ПОМОЩТА
(163)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ за Банката по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки (мерки L1 и A)
7.1.1.1. Държавно подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(164)
В своите решения за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки (94) Комисията вече е определила, че предоставеното по схемата подпомагане за осигуряване на ликвидност представлява помощ. Бъдеща подкрепа за осигуряване на ликвидност, отпусната по тази схема, също представлява помощ.
7.1.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация (мярка A)
(165)
В решението си от 19 ноември 2008 г. относно схемата за подпомагане на гръцките банки Комисията вече е установила, че рекапитализациите, които ще се предоставят по мярката за рекапитализация, ще представляват помощ. Банката е получила 940 млн. EUR под формата на привилегировани акции, което представлява 2 % от RWA на Банката.
7.1.2. Наличие на помощ в гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(166)
В точка 51 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията пояснява, че предоставянето на средства от централните банки за финансови институции не представлява помощ, ако са изпълнени четири кумулативни условия, свързани с платежоспособността на финансовата институция, обезпечеността на механизма, лихвения процент, начислен на финансовата институция, както и липсата на насрещна гаранция от държавата. Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ за Банката не отговаря на тези четири кумулативни условия, най-вече защото тя е гарантирана от държавата и е предоставена заедно с други мерки за подпомагане, тя представлява помощ.
(167)
Гарантираната от държавата СПОЛ отговаря на изискванията, определени в член 107, параграф 1 от Договора. Първо, тъй като тази мярка включва държавна гаранция в полза на Банката на Гърция, всяка евентуална загуба ще е за сметка на държавата. Следователно мярката включва държавни ресурси. СПОЛ дава възможност на банките да получат финансиране в момент, в който нямат достъп до пазар за финансиране на едро и до редовни операции за рефинансиране от Евросистемата. Следователно гарантираната от държавата СПОЛ предоставя предимство на Банката. Мярката е селективна, тъй като СПОЛ е ограничена до банковия сектор. А поради това, че гарантираната от държавата СПОЛ дава възможност на Банката да продължи да осъществява своята дейност на пазара и да избегне неизпълнение и необходимостта да напусне пазара, тя нарушава конкуренцията. Банката осъществява дейност в други държави членки и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, което означава, че предоставеното на Банката предимство засяга търговията между държавите членки.
(168)
Гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) представлява държавна помощ. Размерът на гарантираната от държавата СПОЛ се е променял с течение на времето. Към 31 декември 2012 г. нейният размер е бил около 23,6 млрд. EUR.
7.1.3. Наличие на помощ в мерките, предоставени чрез HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
7.1.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(169)
В раздел 5.1 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията вече е определила, че първата междинна рекапитализация представлява държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 1,9 млрд. EUR.
7.1.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(170)
Мярка B2 е била осъществена с ресурси на HFSF, което, както е обяснено в съображение 47 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank, включва държавни ресурси.
(171)
Що се отнася до наличието на предимство, мярка B2 е довела до увеличаване на капиталовото съотношение на Банката до равнище, което ѝ е дало възможност да продължи да функционира на пазара и да има достъп до финансиране от Евросистемата. Освен това възнаграждението за мярка B2 се състои от начислените лихви по известията на EFSF и допълнителна такса от 1 %. Тъй като посоченото възнаграждение очевидно е по-ниско от възнаграждението по сходни капиталови инструменти на пазара, Банката определено не би могла да набере този капитал при същите условия на пазара. Следователно мярка B2 е предоставила предимство с държавни ресурси на Банката. Тъй като мярката е била предоставена само на Банката, по своя характер тя е селективна.
(172)
В резултат на мярка B2 позицията на Банката е била укрепена, тъй като са ѝ били предоставени финансови средства, за да продължи да отговаря на капиталовите изисквания, което е довело до нарушения на конкуренцията. Тъй като Банката развива дейност на други банкови пазари в Европейския съюз и тъй като в Гърция оперират финансови институции от други държави членки, възможно е също мярка B2 да се отрази на търговията между държавите членки.
(173)
Комисията счита, че мярка B2 представлява държавна помощ. Националните органи са изпратили уведомление за нея като помощ. Полученият капитал е бил в размер на 1 042 млн. EUR.
7.1.3.3. Писмо за поемане на ангажимент (мярка B3)
(174)
С мярка B3 HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителния капитал, необходим за завършването на рекапитализацията на Банката до размера, изискван от Банката на Гърция в рамките на стрес-теста от 2012 г. HFSF получава своите средства от държавата. HFSF получава ресурсите си от държавата. Поради това Комисията заключава, че е писмото се ангажират държавни ресурси. Обстоятелствата, при които HFSF може да предоставя подпомагане на финансови институции, са точно определени и ограничени от закона. Съответно използването на тези държавни ресурси е относимо към държавата. HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителен капитал в размер до 1 629 млн. EUR.
(175)
Писмото за поемане на ангажимент е предоставило предимство на Банката, тъй като чрез него вложителите са получили увереност, че Банката ще може да набере цялата сума на необходимия ѝ капитал, т.е. HFSF е щял да предостави капитала, ако Банката не успее да го набере на пазара. Този ангажимент улеснява така също набирането на частен капитал на пазара, тъй като инвеститорите се уверяват, че, ако Банката не може да намери част от капитала на пазара, HFSF ще го предостави. Никой частен инвеститор не би се съгласил да поеме ангажимент да влее капитал,преди да са известни условията на рекапитализацията, а към въпросния момент Банката не е имала достъп до капиталов пазар. Предимството е избирателно, защото не е било предоставено на всички банки, осъществяващи дейност в Гърция.
(176)
Тъй като Банката развива дейност на други банкови пазари в Европейския съюз и тъй като в Гърция оперират финансови институции от други държави членки, възможно е също мярка B3 да се отрази на търговията между държавите членки да наруши конкуренцията.
(177)
Следователно мярка B3 представлява помощ и гръцките органи са изпратили уведомление за нея като държавна помощ на 27 декември 2012 г.
7.1.3.4. Участие на HFSF в рекапитализацията през пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(178)
Участието на HFSF в рекапитализацията през пролетта на 2013 г. (мярка B4) представлява преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) и частично изпълнение на писмото за поемане на ангажимент (мярка B3) в постоянна рекапитализация в размер на 4 021 млн. EUR под формата на обикновени акции. Фактът, че не цялата сума на капитала, поета като ангажимент чрез мярка B3, действително е трябвало да се инжектира, се дължи на набирането на 550 млн. EUR капитал от частни инвеститори. Тъй като мярка B4 представлява преобразуване на вече предоставена помощ, тя отново включва държавни ресурси, но не увеличава номиналния размер на помощта. Тя увеличава обаче предимството за Банката (а оттам и нарушенията на конкуренцията), тъй като тя представлява постоянна рекапитализация, а не временна рекапитализация като в случая на мерки B1 и B2. В сравнение с мярка B3, която представлява само ангажимент, а не действителна рекапитализация, мярка B4 е повишила капиталовата адекватност на Банката и следователно е предоставила по-голямо предимство.
(179)
Комисията отбелязва, че такова подпомагане не е било предоставено на всички банки, осъществяващи дейност в Гърция. Поради това предимството, предоставено на Банката, е избирателно. Що се отнася до нарушаването на конкуренцията и засягането на търговията, Комисията отбелязва например, че помощта е дала възможност на Банката да продължи да осъществява своята дейност в други държави членки. Ликвидацията на Банката би довела до прекратяване на нейните дейности в чужбина чрез ликвидиране на въпросните дейности или продажбата им. Следователно мярката нарушава конкуренцията и засяга търговията между държавите членки. Мярката представлява държавна помощ.
7.1.3.5. Заключение относно мерки B1, B2, B3 и B4
(180)
Мерки B1, B2, B3 и B4 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на държавната помощ, включена в мерки B1, B2, B3 и B4, възлизат на 4 571 млн. EUR. Както се посочва в раздел 7.1.3.4, само част от общата сума, отпусната през декември 2012 г. (мярка B3) е преобразувана в действително вливане на капитал (мярка B4). Размерът на действително изплатената държавна помощ е бил само 4 021 млн. EUR.
(181)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е указано, че, освен абсолютния размер на помощта, Комисията трябва да вземе предвид помощта „във връзка с активите на Банката, претеглени спрямо риска“. Мерки B1, B2, B3 и B4 са предоставени в рамките на период от една година - от месец април 2012 г. до месец май 2013 г. През този период RWA на Банката са се променили, като са се повишили след придобиването на Emporiki Bank. Във връзка с това възниква въпросът кое ниво на RWA следва да се използва, и по-специално дали държавната помощ следва да се преценява от гледна точка на RWA, които са съществували в началото на периода или в края на периода. Целта на мерки B1, B2, B3 и B4 е да бъде покрита капиталова нужда, която е била установена от Банката на Гърция през месец март 2012 г. (стрес-теста от 2012 г.). С други думи, капиталовите нужди, които тези мерки имат за цел да покрият, вече са съществували през месец март 2012 г. Следователно Комисията счита, че размерът на помощта, включена в мерки B1, B2, B3 и B4, следва да бъде съпоставен с RWA на Банката към 31 март 2012 г. Фактът, че Банката е придобила Emporiki Bank доста след март 2012 г., не следва да води до намаляване на съотношението „помощ към RWA“. В действителност помощта е не по-малко нарушаваща, тъй като Банката е направила покупка, която увеличава нейните RWA. Следва да се припомни също така, че след март 2012 г. и до рекапитализацията през пролетта на 2013 г. Банката на Гърция не е отчитала придобиването от страна на гръцките банки, за да коригира нуждите им от капитал - в посока нагоре или надолу. Този елемент допълнително показва, че мерки B1, B2, B3 и B4 са били мерки за помощ, свързани с периметъра на Банката във вида му към 31 март 2012 г.
(182)
Първата и втората междинни рекапитализации и писмото за поемане на ангажимент заедно са възлезли на 4 571 млн. EUR. Тази сума представлява 10,3 % от RWA на Банката към 31 март 2012 г. (95)
(183)
Тъй като Банката успя да привлече капитал от частния сектор, реалното инжектирано количество от HFSF в Банката възлизат на само 4 021 млн. EUR, което представлява 9,1 % от RWA на Банката на 31 март 2012 г.
7.1.4. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ
(184)
Мерки А, B1, B2, B3 и B4 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Размер на помощта
Помощ за рекапитализация/RWA
A
Привилегировани акции
Капиталова подкрепа
940 млн. EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Първа междинна рекапитализация
Втора междинна рекапитализация
Писмо за поемане на ангажимент
Участие на HFSF в рекапитализацията през пролетта на 2013 г.
Капиталова подкрепа
4 571 млн. EUR
(сума, платена от HFSF: 4 021 млн. EUR)
10,3 %
(сума, платена от HFSF: 9,1 %)
Обща капиталова помощ, предоставена на Банката
5 511 млн. EUR
(сума, платена от HFSF: 4 961 млн. EUR)
12,3 %
(сума, платена от HFSF: 11,1 %)
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Номинален размер на помощта
L1
Подкрепа за осигуряване на ликвидност
Гаранция
Облигационен заем
Гаранции: 14 млрд. EUR към 30 ноември 2011 г.
Облигационен заем: 1,6 млрд. EUR към 30 септември 2011 г.
L2
Гарантирана от държавата СПОЛ
Финансиране и гаранция
23,6 млрд. EUR към 31 декември 2012 г.
Обща помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Банката
39,2 млрд. EUR
7.2. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ НА ОЦЕНКАТА НА СЪВМЕСТИМОСТТА
(185)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(186)
Комисията е признала, че световната финансова криза може да създаде сериозни затруднения в икономиката на дадена държава членка и че с мерките за подпомагане на банките тези затруднения могат да се преодолеят. Това е потвърдено в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането. Комисията поддържа мнението си, че изискванията за одобряване на държавната помощ в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора са изпълнени с оглед на повторната поява на напрежение на финансовите пазари. Комисията потвърди това становище, като прие Съобщението относно удължаването от 2011 г. (96) и Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
(187)
Що се отнася до гръцката икономика, в решенията си за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки, както и в своите разрешения за мерките за държавна помощ, предоставени от Гърция на отделни банки (97), Комисията е потвърдила, че е налице заплаха от сериозни затруднения в гръцката икономика и че чрез държавната подкрепа за банките тези затруднения биха могли да бъдат преодолени. Затова оценката на мерките за подпомагане трябваше да бъде извършена на основание член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
(188)
По време на финансовата криза Комисията е разработила критерии за съвместимост за различните видове мерки за помощ. За пръв път принципите за оценка на мерките за помощ са определени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(189)
В съответствие с точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост:
а)
Целесъобразност: помощта трябва да бъде целенасочена, за да може ефективно да постигне целта за преодоляване на сериозно затруднение в икономиката; случаят не би бил такъв, ако мярката не е целесъобразна за преодоляване на затруднението;
б)
Необходимост: мярката за помощ трябва, по своя размер и форма, да е необходима за постигането на целта. Следователно размерът ѝ трябва да бъде минималният необходим за постигането на целта и да е под най-целесъобразната форма за преодоляване на затруднението.
в)
Пропорционалност: положителните въздействия от мярката трябва да бъдат балансирани по подходящ начин с нарушенията на конкуренцията, за да могат да бъдат ограничени нарушенията до необходимия минимум за постигането на целите на мярката.
(190)
Насоки относно мерките за рекапитализация са дадени в Съобщението относно рекапитализацията и в Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(191)
В Съобщението относно преструктурирането е определен възприетият от Комисията подход по отношение на оценката на планове за преструктуриране, по-специално необходимостта да се възвърне жизнеспособността, да се гарантира надлежното участие на получателя на помощта и да се ограничат нарушенията на конкуренцията.
(192)
Тази рамка е била допълнена от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., което се прилага за мерки за помощ, за които е изпратено уведомление след 31 Юли 2013 г.
7.2.1. Правно основание за оценката на съвместимостта на помощта за осигуряване на ликвидност на Банката (мярка L1)
(193)
Помощта за осигуряване на ликвидност, която вече е била получена от Банката, е била одобрена окончателно чрез поредица от решения за разрешаване на мерките по схемата за подпомагане на гръцките банки и измененията и удълженията на схемата (98). Всяка една бъдеща помощ за осигуряване на ликвидност за Банката ще трябва да бъде предоставена по надлежно разрешена от Комисията схема. Комисията ще трябва да одобри условията на въпросната помощ преди предоставянето ѝ и следователно тя не е необходимо да се оценява по-нататък в настоящото решение.
7.2.2. Правно основание за оценката на съвместимостта на привилегированите акции (мярка A)
(194)
Предоставената през 2009 г. рекапитализация под формата на привилегировани акции (мярка A), е била осигурена по мярката за рекапитализация, одобрена през 2008 г. в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Следователно не е необходимо да ѝ се прави нова оценка по Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и трябва да бъде оценена единствено в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.3. Правно основание за оценката на съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(195)
Съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) първо следва да бъде оценена въз основа на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Всяка гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена след 1 август 2013 г., се оценява в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.2.4. Правно основание на оценката на съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
(196)
Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4), по-специално по отношение на възнаграждението, първо следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. В решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на мярка B1 със споменатите съобщения. Тъй като тези мерки са били осъществени преди 31 юли 2013 г., те не попадат в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) следва да бъде оценена така също в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.3. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЯРКА L2 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 г. И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 г.
(197)
Помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(198)
Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите на едро и са станали изцяло зависими от финансирането от централната банка, както е посочено в съображение 26, и тъй като Банката не е можела да заеме достатъчно средства посредством редовни операции за рефинансиране, Банката е имала нужда от гарантирана от държавата СПОЛ, за да получи достатъчна ликвидност, което да я предпази от неизпълнение. Комисията счита, че мярка L2 представлява целесъобразен механизъм за преодоляване на сериозно затруднение, което би било причинено от неизпълнението на Банката.
(199)
Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ води до относително високи разходи за финансирането за Банката, тя е стимулирана в достатъчна степен с цел да избягва да разчита на този източник на финансиране за развитието на своите дейности. Банката трябва да заплаща лихва с […] базисни пункта по-висока от редовните операции за рефинансиране в рамките на Евросистемата. Освен това Банката трябва да плати на държавата гаранционна такса в размер на […] базисни пункта. В резултат на това общите разходи за гарантираната от държавата СПОЛ за Банката са много по-високи от нормалните разходи за рефинансиране от ЕЦБ. По-специално разликата между първите и вторите е по-голяма от гаранционната такса, която се изисква в съответствие със Съобщението относно удължаването от 2011 г. Това означава, че общото възнаграждение, което се изисква от държавата, може да се счита за достатъчно. Що се отнася до размера на гарантираната от държавата СПОЛ, той редовно се преразглежда от Банката на Гърция и от ЕЦБ въз основа на действителните нужди на Банката. Те следят отблизо нейното използване, за да гарантират ограничаването ѝ до необходимия минимум. Следователно мярка L2 не осигурява на Банката прекомерно голяма ликвидност, която би могла да се използва от Банката за финансирането на дейности, нарушаващи конкуренцията. Тя е ограничена до необходимия минимален размер.
(200)
Помощта е ограничена до минималния необходим размер. Подобно следене отблизо на използването на гарантираната от държавата СПОЛ и редовната проверка дали използването ѝ е ограничено до минимум, гарантират също така, че ликвидността е пропорционална и не води до ненужно нарушаване на конкуренцията. Комисията също така отбелязва, че Гърция е поела ангажимент, че Банката ще изпълни мерките за преструктуриране, като намали своята зависимост от рефинансиране от централната банка, и че Банката ще спазва ограниченията в поведението, анализирани в раздел 7.6. Тези фактори гарантират, че зависимостта от подкрепа за ликвидността ще приключи възможно най-скоро и че тази помощ е пропорционална.
(201)
Следователно мярка L2 съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Тъй като със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. не са въведени допълнителни изисквания по отношение на гаранциите, мярка L2 отговаря също така на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.4. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 г.
(202)
Както е посочено в съображение 189 и в съответствие с точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост (99): целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(203)
В Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. са обяснява допълнителни относно равнището на изискваното възнаграждение за вливания на капитал от държавата.
7.4.1. Целесъобразност на мерките
(204)
По отношение на целесъобразността на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) Комисията счита, че са подходящи, защото те дават възможност на Банката да се съобрази с капиталовите изисквания. Без рекапитализациите от HFSF Банката не би била в състояние да упражнява своята дейност и би загубила достъп до операции по рефинансиране на ЕЦБ.
(205)
В това отношение в решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията отбеляза, че Банката е една от най-големите банкови институции в Гърция както от гледна точка на отпускането на кредити, така и на приемането на депозити. В това си качество Банката е от системна важност за Гърция. Следователно неизпълнението на Банката би създало сериозни затруднения в гръцката икономика. Предвид преобладаващите по това време обстоятелства, финансовите институции в Гърция са имали затруднения в достъпа до финансиране. Липсата на финансиране е ограничила тяхната възможност да предоставят заеми на гръцката икономика. В този контекст затрудненията на икономиката биха били допълнително влошени от неизпълнението на Банката. Освен това мерки B1, B2, B3, и B4 са били наложени главно поради програмата за PSI - едно крайно извънредно и непредвидимо обстоятелство - а не в резултат на погрешно управление или прекомерно поемане на рискове от Банката. Следователно мерките са насочени главно към справянето с последиците от програмата за PSI и допринасят за поддържането на финансовата стабилност в Гърция.
(206)
В решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията изрази съмнения относно това дали непосредствено са били предприети всички възможни мерки, за да се избегне вероятността в бъдеще Банката отново да има нужда от помощ. Както е посочено в съображения (121) и (122) от това решение, гръцките органи са поели задължение да осъществят редица дейности, свързани с корпоративното управление и търговските дейности на Банката. Както е описано в съображения (99) и (106), Банката е извършила и мащабно преструктуриране на своите дейности, като вече са реализирани големи съкращения на разходите. Следователно съмненията на Комисията са били разсеяни.
(207)
В решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията е изразила съмнения също така относно това дали са били предвидени достатъчни предпазни мерки, в случай че Банката попадне под контрола на държавата или в случай че частните акционери запазят контрола си, докато по-голямата част от акциите са собственост на държавата. Описаните в съображения (121) и (122) от това решение поети задължения гарантират, че кредитните дейности на Банката ще се осъществяват на търговска база и ежедневните ѝ дела ще бъдат предпазени от държавна намеса. Договорената между HFSF и Банката рамка на взаимоотношенията също гарантира защитата на интересите на държавата като основен акционер от прекомерно поемане на рискове от страна на ръководството на Банката.
(208)
Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 гарантират запазването на финансовата стабилност в Гърция. Предприети са били важни действия, за да бъдат сведени до минимум бъдещите загуби и за да се гарантира, че дейностите на Банката няма да бъдат застрашени вследствие на неудачно управление. На тази база Комисията определя, че мерки B1, B2, B3 и B4 са целесъобразни.
7.4.2. Необходимост - ограничаване на помощта до минимум
(209)
Според Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. мярката за помощ трябва да е необходима - от гледна точка на своя размер и форма - за постигането на целта. Това означава, че вливането на капитал трябва да бъде в минималния необходим размер за постигането на целта.
(210)
Размерът на капиталовата подкрепа е бил изчислен от Банката на Гърция в рамките на стрес-тест, за да се гарантира, че основният капитал от първи ред ще остане над определено равнище през периода 2012-2014 г., което е отразено в таблица 3. Следователно на Банката не е бил предоставен прекомерно висок капитал. Както е обяснено в съображение 206, били са предприети действия за намаляване на риска, че Банката ще се нуждае от допълнителна помощ в бъдеще.
(211)
Що се отнася до възнаграждението за първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2), Комисията напомня, че те са били предоставени съответно през месец май 2012 г. и през месец декември 2012 г. и са били осъществени чрез непарични вноски под формата на известия на EFSF. От датата на изплащането на известията на EFSF до датата на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е получило като възнаграждение начислените лихви по известията на EFSF плюс такса 1 % (100). Както е подчертано в решението за откриване по отношение на Alpha Bank, това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 % - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Периодът с ниско възнаграждение обаче е бил ограничен до една година за мярка B1 и пет месеца за мярка B2 (т.е. до преобразуването на междинната рекапитализация в стандартна рекапитализацията в обикновени акции, именно мярка B4). Макар че първата и втората междинни рекапитализации не са довели до намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери, рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която се е изразявала в преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации, сериозно е намалила дяловото участие на съществуващите акционери, тъй като делът им в собствения капитал на Банката е намалял до 4,9 %. Това е сложило край на противоестествената ситуация, настъпила на датата на първата междинна рекапитализация. Следователно изразените в решението за откриване по отношение на Alpha Bank съмнения са били разсеяни.
(212)
Второ, предвид необичайния източник на затрудненията на Банката, където загубите са следствие главно на опрощаване на дългове в полза на държавата (програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове, което осигурява значително предимство за държавата, т.е намаляване на дълговете) и от последиците от продължителната рецесия на националната ѝ икономика, Комисията може да приеме подобно временно отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията (101).
(213)
Що се отнася до мярка B3, тя представлява ангажимент за предоставяне на капитал. Този ангажимент, поет през месец декември 2012 г., е бил изпълнен посредством действителното вливане на капитал през месец май - юни 2013 г. - само пет месеца по-късно. Поради тази причина и поради посочените в съображение 212 причини е приемливо за въпросния ангажимент да не е изплатено възнаграждение.
(214)
Що се отнася до мярка B4, в съответствие с точка 8 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. вливанията на капитал следва да се впишат при достатъчна отстъпка от цената на акция (след корекция по отношение на „ефекта на разреждане“), за да се даде разумна гаранция за подходящо възнаграждение за държавата. Въпреки че в тази рекапитализация не е била предвидена значителна отстъпка от цената на акция, коригирана по отношение на ефекта на разреждане, всъщност не е било възможно да се постигне значителна отстъпка от теоретичната цена на минали права (102). Преди рекапитализацията през пролетта на 2013 г. пазарната капитализация на Банката е само няколко стотин милиона евро. При такива обстоятелства възниква въпросът дали съществуващите акционери е трябвало да бъдат напълно отстранени. Комисията отбелязва, че емисионната цена е била определена с 50 % отстъпка от средната пазарна цена през петдесетте дни, предшестващи определянето на емисионната цена. Комисията отбелязва също така, че е било налице значително намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери, тъй като след тази рекапитализация те са притежавали едва 4,9 % дялово участие в Банката. Следователно, прилагането на допълнителна отстъпка от пазарната цена би оказало слабо въздействие върху възнаграждението на HFSF. С оглед на специфичната ситуация на гръцките банки, обяснена в съображение 212, и предвид факта, че необходимостта от помощ произтича от опрощаването на дългове в полза на държавата, Комисията смята, че емисионната цена на акциите, записани от държавата, е била достатъчно ниска.
(215)
HFSF също издаде варанти и предостави един варант за всяка записана акция на частните инвеститори, участващи в рекапитализация през пролетта на 2013 г. HFSF предостави варантите безвъзмездно. Както е обяснено в съображение 93, всеки варант включва право на закупуване на 7,40 акции от HFSF на определени интервали и цени. Цената на упражняване е равна на продажната цена на HFSF, увеличена с годишен и кумулативен марж (4 % за първата година, 5 % за втората година, 6 % за третата година, 7 % за четвъртата година и 8 % на годишна база през последните шест месеца). Възнаграждението, получавано от HFSF по акциите, които притежава, де факто е ограничено до тези равнища. Това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 % - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Въпреки това, тъй като тези варанти са ключов фактор за успеха на емитирането на права и частното пласиране, стартирани от Банката преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г., Комисията счита, че те са позволили на Банката да намали размера на помощта с 550 млн. EUR. Действително поради ниския коефициент на капиталова адекватност на Банката преди рекапитализацията и голямата несигурност, преобладаваща към този момент, симулациите, които бяха на разположение тогава, показаха, че без варанти частните инвеститори не биха постигнали достатъчна възвращаемост и не биха участвали. Поради причините, обяснени в съображения 205 и 212, тъй като HFSF ще получи минимално положително възнаграждение, ако варантите бъдат упражнени, и поради това, че една от целите на Меморандума за икономическите и финансовите политики е да се привлекат частни инвеститори, за да се запазят някои банки под частно управление и да се избегнат ситуации, в които целият банков сектор ще се контролира от HFSF, Комисията може да приеме такова отклонение от стандартните изисквания възнаграждение, изложени в Съобщението относно рекапитализацията. Това приемане се основава също на факта, че законът за HFSF, изменен през март 2014 г., не предвижда никакви корекции на варантите в случай на непреференциално увеличаване на акционерния капитал и че в случай на емисия на права, само цената на упражняване на варантите може да се коригира и коригирането може да се осъществява едва ex post и само до размера на реализираните постъпления от продажбата на права на преференциално закупуване от HFSF. Освен това ангажиментът, поет от Гърция, че ще поиска одобрението на Комисията преди всяко обратно изкупуване на варантите, издадени от HFSF, ще позволи на Комисията да гарантира, че всяко бъдещо обратно изкупуване не намалява допълнително възнаграждението на HFSF и не увеличава възнагражденията на притежателите на варанти.
(216)
Що се отнася до обстоятелството, че акциите на HFSF са без право на глас, Комисията припомня, че необходимостта от помощ не произхожда главно от прекомерното поемане на риск. В допълнение, това е една от целите на МИФП за поддържане на някои банки под частно управление. Освен това рамката на взаимоотношенията и автоматичното въвеждане на правото на глас в случай на неизпълнение на плана за преструктуриране предоставят защитни мерки срещу бъдещо прекомерно поемане на риск от частните управители. Накрая, PSI и обратното изкупуване от декември 2012 г. представляват един вид възнаграждение за държавата, тъй като държавният дълг към Банката беше намален с няколко милиарда евро. Поради всички тези причини Комисията може да приеме, че HFSF получава акции без право на глас. Поради това Комисията прави заключението, че мярка B4 е била необходима.
В заключение мерки B1, B2, B3 и B4 са необходими като помощ за оздравяване както от гледна точка на техния размер, така и на тяхната форма.
7.4.3. Пропорционалност - мерки за ограничаване на разпространението на отрицателните последици
(217)
Комисията отбелязва, че Банката е получила държавна помощ в много голям размер. Поради това тази ситуация може да доведе до сериозни нарушения на конкуренцията. Гръцките органи обаче са поели ангажимент да осъществят редица мерки, целящи намаляването на разпространението на отрицателните последици. По-специално, ангажиментите предвиждат, че операциите на Банката ще продължат да бъдат управлявани на търговски начала, както е обяснено в съображения 121 и 122, и Гърция също така се е ангажирала със забрана за придобиване, както и с редица продажби на активи, както е описано в съображения 123-124. Ограниченията на нарушенията на конкуренцията ще бъдат оценени допълнително в раздел 7.6.
(218)
В Банката е било назначено така също контролиращо доверено лице, което да следи за правилното изпълнение на поетите задължения във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. С това ще се избегнат каквито и да било вредни промени в търговската практика на Банката и ще бъде намалено потенциалното разпространение на отрицателните последици.
(219)
Накрая, на 12 юни 2014 г. на Комисията беше представен нов подробен план за преструктуриране. Този план за преструктуриране ще бъде оценен в раздел 7.6.
(220)
В заключение може да се каже, че изразените в решението за откриване по отношение на Alpha Bank съмнения са били разсеяни. Мерки B1, B2, B3 и B4 са пропорционални с оглед на точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
7.4.4. Заключение относно съответствието на рекапитализациите от HFSF със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(221)
Следователно се стига до заключението, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, необходими и пропорционални предвид точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
7.5. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПРИДОБИВАНИЯТА СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
(222)
В точка 23 от Съобщението относно преструктурирането се обяснява, че придобиванията на предприятия от подпомаганите банки не могат да бъдат финансирани чрез държавна помощ, освен ако това не е от основно значение за жизнеспособността на предприятието. Освен това в точки 40 и 41 от Съобщението относно преструктурирането се посочва, че банките не следва да използват държавна помощ за придобиване на конкурентни дружества, освен ако придобиването е част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция. Освен това придобиванията могат да застрашат или да усложнят възстановяването на жизнеспособността. Следователно Комисията трябва да прецени дали извършените от Банката придобивания могат да бъдат определени за съответстващи на Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1. Съответствие на придобиването на Emporiki Bank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.1.1. Въздействие на придобиването на Emporiki Bank върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(223)
От гледна точка на доходността на дейностите, извършеното от Банката придобиване на Emporiki Bank подобрява възвръщането на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план, тъй като сливането на две банки на един и същ географски пазар дава възможност на Банката за осъществяването на значителни синергии, например под формата на намаляване на персонала, закриване на клонове и по-ниски режийни разноски. Банката придобива клиентите и депозитите, като в същото време значително намалява разходите за своята издръжка. Тя закрива значителен брой клонове на комбинираното дружество, в допълнение към рационализиране на функциите на централния офис.
(224)
По отношение на позициите, свързани с ликвидността, придобиването оказва положително въздействие върху Банката. В действителност, съотношението на заемите към депозитите на придобитото дружество е било около 115 %, което е доста под съотношението на Банката (103). Поради това то допринася за значителното подобряване на съотношението на заемите към депозитите на Банката.
(225)
От статична гледна точка сделката има положително въздействие и върху капиталовата адекватност на Банката, тъй като Банката придобива добре капитализирана банка за 1 евро. Към 31 март 2012 г. прогнозната капиталова адекватност на комбинираното дружество е била 11,8 %, докато равнището на капиталова адекватност на Банката е било само 8,8 %. Аналогично, прогнозното съотношение на основния капитал от първи ред на комбинираното дружество е възлизало на 11,1 %, докато това на Банката - на 7,9 %. Високият капитал ба Emporiki Bank предоставя защита срещу бъдещи загуби, които могат да се проявят при стрес-тест, както е показано в таблица 3. Статичното наблюдение на увеличаването на капиталовата адекватност на Банката е довело до надценяване на положителния ефект върху дългосрочната ѝ капиталова позиция. Следователно придобиването е положително за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.1.2. Въздействие на придобиването върху размера на помощта, от която Банката е имала нужда
(226)
Според точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, въпреки че придобиването оказва положително влияние върху жизнеспособността на Банката, то не е от основно значение за жизнеспособността ѝ по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(227)
Банката е платила само 1 евро, за да закупи Emporiki Bank. Покупната цена следователно не е била финансирана чрез държавна помощ. Този факт предполага също, че плащането на продажната цена не е създало нужда от капитал за Банката. В допълнение, Emporiki Bank е подходящо капитализирана (т.е. до нивото, изисквано съгласно стрес теста от 2012 г., посочен в таблица 3). Като такова, придобиването е малко вероятно да създаде бъдеща нужда от капитал на Банката.
(228)
В заключение, поради наличието на нетипични условия (закупуване за 1 евро на изцяло капитализира Банката за изпълняване на изискванията на стрес теста), придобиването на Emporiki Bank по изключение не противоречи на изискването за свеждане до минимум на помощта.
7.5.1.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиванията
(229)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на дружества, които не получават подкрепа, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества. В точка 41 от Съобщението относно преструктурирането се посочва също, че може да разрешат придобивания, когато те са част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция. При тези обстоятелства процесът на придобиване следва да бъде справедлив и придобиването следва да гарантира условия на ефективна конкуренция на съответния пазар.
(230)
Банката на Гърция не е считала Emporiki Bank за жизнеспособна като самостоятелна банка според преглед на жизнеспособността, извършен от външен консултант в началото на 2012 г. Тя е носела огромни загуби за Crédit Agricole, затова Crédit Agricole е искала да я продаде. Ако не беше възможна продажба, Crédit Agricole можеше да обмисли как да я остави да фалира. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(231)
Нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на Emporiki Bank, а процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен. Следователно Банката не е изместила участник в търга, който не е получил подкрепа. Тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията, резултатът от процеса на продажба не засяга условията на ефективна конкуренция в Гърция.
(232)
Освен това нуждата на Банката от помощ не произтича от лошо управление или неподходящо поемане на риск. На последно място, както е заключено в съображение 227, не е използвана държавна помощ за финансиране на това придобиване (покупка за 1 евро на банка, капитализирана до нивото, което се изисква, за да издържи стрес-теста на Банката на Гърция).
(233)
С оглед на тези елементи може да се заключи, че придобиването на Emporiki Bank е в съответствие с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.4. Заключение относно придобиването на Emporiki Bank
(234)
С оглед на уникалната по рода си ситуация, в която са изпаднали гръцките банки, и специфичните особености, свързани с придобиването на Emporiki Bank, се заключава, че въпросното придобиване е в съответствие с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2. Съответствие на придобиването на подбрани активи и пасиви на трите кооперативни банки със Съобщението относно преструктурирането
7.5.2.1. Въздействие на придобиванията върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(235)
Придобиването на подбрани активи и пасиви на трите кооперативни банки ще подсили дългосрочната жизнеспособност на Банката.
(236)
По-точно интегрирането на депозитите на трите кооперативни банки в счетоводния баланс на Банката подобри нейния ликвиден профил. Нетното съотношение на заемите към депозитите на Alpha Bank S.A. намаля с около 1,5 % и зависимостта на Alpha Bank S.A. от Евросистемата спадна.
(237)
Освен това придобиванията дадоха на Банката възможност да увеличи своите приходи, като разшири клиентската си база в няколко географски области. Банката не е поела никаква скъпа инфраструктура или скъпа клонова мрежа. Банката не е поела и никакви заеми. Следователно това не увеличи нейните рискови или капиталови изисквания.
7.5.2.2. Въздействие на придобиванията върху размера на помощта, от която Банката е имала нужда
(238)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, въпреки че придобиването оказва положително влияние върху жизнеспособността на Банката, то не е от основно значение за жизнеспособността ѝ по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(239)
Платеното от Банката за придобиването на прехвърлените активи и пасиви на трите кооперативни банки бе определено на 2,1 % от стойността на прехвърлените депозити и възлиза на приблизително 9 млн. EUR, което се равнява на 0,01 % от общата сума на счетоводния баланс на Банката по време на придобиването. Това възнаграждение следователно може да се счете за много ниско. Освен това Банката вече беше привлякла средства в размер на 550 млн. EUR от частния капитал при рекапитализация през пролетта на 2013 г.
(240)
Заключението е, че покупната цена на прехвърлените активи и пасиви (главно депозити) на трите кооперативните банки е толкова ниска, че не възпрепятства помощта да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.2.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиванията
(241)
Както е посочено в съображение 229, според точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на дружества, които не получават подкрепа, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества, освен при специфични обстоятелства.
(242)
Банката на Гърция счете, че трите кооперативни банки не са жизнеспособни и приемането на мерките за преструктуриране е необходимо за поддържането на финансова стабилност. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(243)
В допълнение, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиване на активите и пасивите на трите кооперативни банки, и единствената друга оферта идва от банка, която е получила дори по-голяма помощ. Освен това размерът на придобитите активи и пасиви е малък и не е довел до промяна в структурата на пазара (104).
(244)
В заключение, Комисията счита, че тези извънредни обстоятелства обосновават разрешаването на придобиванията в съответствие с точка 41 от Съобщението за преструктуриране.
7.5.2.4. Заключение относно придобиването на подбрани активи и пасиви на трите кооперативни банки
(245)
Заключава се, че с оглед на особеностите на придобиването на подбрани активи и пасиви на трите кооперативни банки въпросното придобиване отговаря на изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.3. Съответствие на придобиването на Citibank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.3.1. Въздействие на придобиването върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(246)
Придобиването на Citibank Гърция, включително Diners, ще подобри дългосрочната жизнеспособност на Банката. Банката придоби банка с високо обезпечен заем. В допълнение, на нетният кредитен портфейл е много по-малък отколкото придобитите депозити.
(247)
Интегрирането на депозитите на Citibank Гърция в счетоводния баланс на Банката ще подобри нейния средносрочен и дългосрочен финансов профил, като в същото време ще увеличи рентабилността на Банката.
(248)
Освен това чрез придобиването Банката ще подобри способностите си събиране на депозити, като по този начин ще постигне балансиран и устойчив бизнес модел.
(249)
Накрая, очакваните значителни синергии - от гледна точка на централните функции, ИТ услугите и оперативните разходи - ще допринесат за дългосрочната жизнеспособност на Банката.
(250)
Следователно придобиването е положително за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.3.2. Въздействие на придобиването върху размера на помощта, от която Банката е имала нужда
(251)
Според точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, въпреки че придобиването оказва положително влияние върху жизнеспособността на Банката, то не е от основно значение за жизнеспособността ѝ по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(252)
Банката е платила само 2 млн. EUR (105), за да закупи Citibank Гърция и Diners.
(253)
Придобитият портфейл включва голям брой заеми, които са напълно отписани. В действителност, оценката на този нов портфейл от заеми би могла да компенсира ограничената нужда от капитал, произтичаща от включването им в счетоводния баланс на Банката.
(254)
Освен това Банката е привлякла средства в размер на 1,2 млрд. EUR от частния капитал на цена за акция, по-висока от цената, при която HFSF е записал при рекапитализацията през пролетта на 2013 г.
(255)
При тези конкретни обстоятелства не може да се твърди, че придобиването е било финансирано чрез държавна помощ. Придобиването няма да увеличи нуждата от помощ или да намали възнаграждението на съществуваща помощ.
7.5.3.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването
(256)
Както е посочено в съображение 241, държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на дружества, които не получават подкрепа, по-специално за придобиването на конкурентни дружества.
(257)
Покупната цена, платена за Citibank Гърция, беше изключително ниска и Банката мобилизира голяма сума частен капитал при висока цена на акция. Поради това не може да се приеме, че е използвана държавна помощ за финансиране на това придобиване.
(258)
В допълнение, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил оферта за придобиване на периметъра на дейност, придобит от Банката, не е налице ефект на изтласкване на инвеститори, които не получават помощ.
(259)
В заключение, с оглед на елементите в съображения 257 и 258, придобиването не попада под забраната в точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането. Освен това Комисията припомня, че нуждата на Банката от помощ не произтича от лошо управление или неподходящо поемане на риск.
7.5.3.4. Заключение относно придобиването на Citibank Гърция
(260)
Заключава се, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на Банката (106), и специфичните особености, свързани с придобиването на Citibank Гърция, въпросното придобиване е в съответствие с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.6. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ A, B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
7.6.1. Източници на затруднения и последици във връзка с оценката според Съобщението относно преструктурирането
(261)
Както е посочено в раздели 2.1.1 и 2.1.2, затрудненията, пред които се е изправила банка, са следствие главно на кризата с гръцкия държавен дълг и дълбоката рецесия в Гърция и Южна Европа. Що се отнася до първия фактор, гръцкото правителство е изгубило своя достъп до финансовите пазари и в крайна сметка е трябвало да договори споразумение със своите вътрешни и международни кредитори (програма за PSI), което е довело до процентното намаление на вземанията от държавата с 53,3 %. Освен това 31,5 % от вземанията са били обменени за нови GGB с по-ниски лихвени проценти и по-далечни падежи. Държавата е изкупила обратно тези нови GGB от гръцките банки през месец декември 2012 г. на цена между 30,2 % и 40,1 % от тяхната номинална стойност, което е довело до реализирането на допълнителна загуба за гръцките банки. Освен въздействието върху нейната капиталова позиция, оказано от програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга, Банката е претърпяла също така значителен отлив на депозити между 2010 г. и средата на 2012 г. поради риска, че Гърция може да излезе от еврозоната вследствие на неустойчивия си публичен дълг и на рецесията в икономиката.
(262)
Мерки B1, B2, B3 и B4 са в размер на 4 571 млн. EUR, което е по-малко от размера на загубата, която е била записана в резултат на програмата за PSI (4 786 млн. EUR). В такъв случай и ако трудностите не произтичат главно от практики, свързани с прекомерно поемане на рискове, в точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. е предвидено, че Комисията може да смекчи своите изисквания.
(263)
Най-голямата част от капиталовите нужди произтичат от редовна експозиция на финансова институция на държавния риск на собствената ѝ държава. Този факт е отбелязан също така в съображения 58 и 69 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank. Комисията отбелязва също така, че експозиция на Банката на гръцкия държавен риск е по-малка от тази на другите основни гръцки банки, така че не може да се счита, че е натрупала прекомерна експозиция към държавен дълг. В резултат на това не е имало толкова голяма нужда Банката да разглежда въпроси, свързани с моралния риск, в своя план за преструктуриране, колкото при други подпомагани финансови институции, които са поемали прекомерно големи рискове. Тъй като мерките за помощ не са толкова нарушаващи, предприетите мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията съответно следва да бъдат смекчени пропорционално. Тъй като програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове представляват опрощаване на дългове в полза на държавата, възнаграждението на държавата за рекапитализирането на банките може да е по-ниско.
(264)
Тъй като обаче гръцката икономика се е свила с около 25 % след 2008 г. и тъй като Банката е придобила по-нежизнеспособната банка Emporiki Bank, Банката трябва да приспособи своята организация, своята структура на разходите и търговска мрежа към тази нова среда, за да успее да възстанови доходността си. Следователно, въпреки отсъствието на съображения, свързани с моралния риск, Банката трябва да рационализира своята дейност в Гърция, за да осигури своята жизнеспособност в дългосрочен план.
(265)
Важен втори източник на загуби за Банката бяха нейните кредити за гръцките домакинства и фирми. Комисията счита, че тези загуби се дължат главно на изключително сериозното и продължително свиване на БВП с приблизително 25 % за период от пет години, а не на практики на Банката, свързани с рисково кредитиране. В резултат на това предоставената помощ за покриването на тези загуби не създава морален риск, какъвто е случаят, когато помощта предпазва Банката от последиците от нейните рискови практики в миналото. Следователно помощта предизвиква по-малки нарушения (107).
(266)
Част от капиталовите нужди и загубите от кредити на Банката обаче са реализирани от някои международни дъщерни предприятия. През 2012 г. например дейностите в Кипър, Румъния, Сърбия, Бивша югославска република Македония и България са били на загуба, докато дейностите в Албания са донесли нулева печалба. Стрес-тестовете, проведени през 2012 г. за определяне на потребностите от капитал на Банката, показват, че прогнозите за кредитните загуби по чуждестранните заеми възлизат на 921 млн. EUR при базовия сценарий и на 1 201 млн. EUR при неблагоприятния сценарий. Чуждестранните активи също представляваха изтичане на ликвидност, тъй като вътрешногруповото финансиране възлизаше на няколко милиарда евро.
(267)
В заключение, тъй като сред четирите най-големи гръцки банки Банката е притежавала най-малко по време на PSI и тъй като загубата, дължаща се на PSI, е по-голяма отколкото помощта, получена чрез мерки B, B2, B3 и B4, може да се заключи, че повечето от загубите и необходимостта от помощта попадат в обхвата на точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., в която се позволява на Комисията да намали своите изисквания. Част от нуждата от помощ произтича от загубите от гръцки заеми вследствие на изключително дълбоката и продължителна рецесия, а не от рисково кредитиране. Тази помощ не създава морален риск и следователно не води до толкова големи нарушения.
(268)
Накрая, малка част от необходимостта от помощ идва от поемането на рискове от самата банка по отношение на нейните чуждестранни дъщерни предприятия.
7.6.2. Жизнеспособност
(269)
Планът за преструктуриране трябва да гарантира, че финансовата институция може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план до края на периода на преструктуриране (раздел 2 от Съобщението относно преструктурирането). В разглеждания случай периодът на преструктуриране е определен като периода между датата на приемане на настоящото решение и 31 декември 2018 г.
(270)
В съответствие с точки 9, 10 и 11 от Съобщението относно преструктурирането гръцките органи са представили цялостен и подробен план за преструктуриране, който дава пълна информация за бизнес модела на Банката. В плана са посочени също така причините за затрудненията, с които се е сблъскала Банката, както и предприетите мерки за справяне с всички срещнати от нея проблеми, свързани с жизнеспособността. По-специално в плана за преструктуриране е описана избраната стратегия за запазване на оперативната ефективност на Банката и за справяне с високото равнище на необслужваните кредити, ниската оперативна ефективност, нейната уязвима ликвидност и капиталовите позиции, както и чуждестранните ѝ предприятия, които през последните години са разчитали на своето дружество майка за финансирането и капитала си.
7.6.2.1. Гръцки банкови дейности
(271)
Що се отнася до ликвидността и зависимостта на Банката от финансиране от Евросистемата, в плана за преструктуриране е предвиден ограничен растеж на счетоводния баланс в Гърция, докато базата на депозитите отново следва да започне да се разраства. Зависимостта от гарантирана от държавата СПОЛ, която вече е намаляла, ще продължи да се понижава, което ще помогне на Банката така също да намали своите разходи за финансиране.
(272)
С посоченото в съображение 118 поето задължение, свързано със съотношението на кредитите към депозитите, се гарантира, че структурата на счетоводния баланс на Банката ще бъде устойчива до края на периода на преструктуриране. Продажбата на ценни книжа и други странични дейности ще укрепи също така позицията на ликвидност на Банката. Поради все още затруднената позиция на ликвидност на Банката Комисията може да приеме искането на гръцките органи да им бъде разрешено да предоставят средства за осигуряване на ликвидност на Банката по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки и при гарантираната от държавата СПОЛ.
(273)
С оглед на намаляването на нейните разходи за финансиране Гърция също е поела задължение, че Банката ще продължи да намалява лихвените проценти, които плаща по депозити в Гърция, както е описано в съображение 118. Постигането на подобно намаляване на разходите по депозити ще изиграе ключова роля за подобряване на доходността на Банката преди включването на провизии.
(274)
От началото на кризата до момента Банката започна да рационализира своята търговска мрежа в Гърция посредством намаляване на броя на клоновете и на служителите (108). До 2017 г. общите разходи на Банката ще се понижат с още […] % спрямо 2013 г. За постигането на тази цел Гърция е поела ангажимент, че Банката ще намали своите клонове и служители в Гърция съответно до […] и […] към 31 декември 2017 г. с максимален размер на общите разходи (109) в Гърция от […] млн. EUR. Очакваното съотношение на разходите към приходите ще бъде под […] % в края на периода на преструктуриране. Комисията счита, че с плана за преструктуриране се запазва ефективността на Банката в новата пазарна среда.
(275)
Една от най-важните области е управлението на необслужваните кредити, тъй като те са били в размер на 32,4 % от портфейла към 31 декември 2013 г. (110) Банката възнамерява да подобри своята кредитна политика (граници, обезпечение) и да се съсредоточи върху основната дейност, за да намали до минимум загубите си. Гърция е поела задължение също така, че Банката ще изпълни високите стандарти по отношение на своята кредитна политика, за да управлява рисковете и да се увеличи до максимум стойността за Банката на всеки етап от кредитния процес, както е описано в съображение 122.
7.6.2.2. Корпоративно управление
(276)
Друг аспект, който заслужава внимание, е управлението на Банката, като се има предвид, че HFSF притежава 69,9 % (111) от акциите на Банката към след увеличението на капитала през 2014 г., но има ограничени права на глас. Освен това някои от частните инвеститори, които контролират Банката, притежават и варанти и по този начин биха могли да извлекат пълна полза, ако цената на акциите се повиши през периода на преструктуриране. Тъй като тази ситуация може да създаде морален риск, през 2013 г. между Банката и HFSF беше договорена специфична рамка на отношенията. С това споразумение се защитават ежедневните дела на Банката от всякаква намеса от страна на основните ѝ акционери, като в същото време се гарантира, че HFSF ще може да следи изпълнението на плана за преструктуриране и да възпира поемането на прекомерни рискове от страна на ръководството на Банката посредством подходящи процедури за консултиране. Банката е поела задължение също така да следи отблизо своята експозиция на свързани кредитополучатели. Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF автоматично ще възстанови всички свои права на глас, ако Банката не изпълни своя план за преструктуриране.
7.6.2.3. Международни дейности
(277)
В миналото някои от международните дейности на Банката са довели до постепенното намаляване на нейния капитал, ликвидност и доходност, както е обяснено в съображение 266.
(278)
Според плана за преструктуриране се очаква Банката да продължи да се насочва към вътрешния пазар. Банката вече е продала своето непечелившо дъщерно предприятие в Украйна. Тя е започнала също така да рационализира другите дъщерни предприятия, да укрепва процеса на отпускане на кредити и да намалява недостига от финансиране на дъщерните си предприятия. Тя планира по-нататъшна рационализация на своята мрежа в останалите дъщерни дружества, както е описано в съображение 109.
(279)
Общото количество на чуждите активи ще се свие с най-малко още […] % до 31 декември 2017 г. (в сравнение с 31 декември 2012 г.).
(280)
Общата доходност на международните дейности ще бъде възстановена, считано от […] нататък.
(281)
Следователно Комисията вярва, че Банката ще успее в достатъчна степен да преструктурира и намали размера на тези чуждестранни дейности, за да се избегне излагането ѝ в бъдеще на допълнителни капиталови нужди и недостиг на ликвидност. Описаното в съображение 119 задължение да се въздържа от вливането на капитал в големи размери в международните дъщерни предприятия на Банката гарантира също така, че чуждестранните дъщерни предприятия няма да представляват заплаха за капитала или ликвидността.
7.6.2.4. Заключение относно жизнеспособността
(282)
Описаният в раздел 2.4 базов сценарий показва, че в края на периода на преструктуриране Банката ще може да реализира възвръщаемост, даваща ѝ възможност да покрива всички свои разходи и да осигури подходяща възвръщаемост на собствения капитал, като се вземе предвид нейния рисков профил. В същото време капиталовата позиция на Банката се очаква да остане на задоволително ниво.
(283)
Накрая, Комисията отбелязва неблагоприятния сценарий, описан в представения от гръцките органи план за преструктуриране на Банката. Неблагоприятният сценарий е базиран на набор от допускания, които са били съгласувани с HFSF. При него е отчетена по-продължителна и по-дълбока рецесия, както и по-голяма дефлация на цените на недвижимите имоти (112) В плана за преструктуриране се показва, че Банката може да устои на умерен стрес, тъй като при неблагоприятния сценарий Банката остава печеливша и добре капитализирана в края на периода на преструктуриране.
(284)
Размерът на допълнителния капитал, който е бил повишен през 2014 г., а именно 1,2 млрд. EUR, е достатъчен, за справяне с основния сценарий на стрес-теста от 2013 г. в периода на преструктуриране и за възстановяване на сумата на привилегированите акции, което Банката направи през април 2014 г. (113) Банката ще представи на Банката на Гърция също така план за условен капитал, съдържащ мерки, които ще бъдат осъществени, ако икономическата среда допълнително се влоши. Комисията напомня, че в оценката на капиталовите нужди при базовия сценарий Банката на Гърция вече е направила някои корекции, които са довели до увеличаване на прогнозните капиталови нужди в сравнение с изчислените от Банката капиталови нужди в собствения ѝ базов сценарий. Комисията следователно счита, че капиталовите нужди при базовия сценарий, оценени от Банката на Гърция, предполагат известна степен на стрес. За да заключи, че Банката е жизнеспособна, Комисията не изисква Банката предварително да разполага с достатъчно капитал, за да покрие капиталовите нужди при неблагоприятния сценарий, които са изчислени от Банката на Гърция, тъй като последните изчислени равнища представляват високо равнище на напрежение и тъй като увеличението на капитала през март 2014 г. показва, че Банката е възстановила достъпа си до капиталовите пазари.
(285)
Друг положителен факт е, че Банката няма да извършва допълнителни инвестиции в неинвестиционни ценни книжа, което спомага за запазването на нейната капиталова позиция и позицията на ликвидност.
(286)
Поради това се стигна до заключението, че Банката е взела достатъчно мерки, за да възстанови своята дългосрочна жизнеспособност.
7.6.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
(287)
Както е посочено в Съобщението относно преструктурирането, банките и техните акционери трябва да участват в преструктурирането във възможно най-голяма степен, за да се гарантира, че помощта е ограничена до необходимия минимум. Следователно банките следва да използват свои собствени ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи, докато акционерите трябва, по възможност, да поемат загубите на Банката.
7.6.3.1. Собствен принос от Банката: продажби и съкращаване на разходите
(288)
Банката вече е продала някои малки чуждестранните предприятия (Украйна) и се е освободила от част от портфейла си с цел да увеличи своята капиталова адекватност и ликвидност. Например Банката се е освободила от чуждестранни активи в размер на 1,9 млрд. EUR в периода от 2009 г. до 2013 г. (114)
(289)
Планът за преструктуриране предвижда продажбата на допълнителни активи в Югоизточна Европа, както е описано в съображение 107. Като се има предвид вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и предприетите продажби и след приключване на тези задължения, Банката в значителна степен ще е намалила своето географско присъствие в Югоизточна Европа. Свиването на международните активи на Банката също така значително ще намали условния риск, че в бъдеще ще бъде необходима помощ. Следователно то спомага за намаляване до минимум на размера на помощта.
(290)
Банката е продала своите застрахователни дейности през 2007 г. Следователно тя няма значителна дейност на този пазар, която да може да бъде продадена като източник на средства.
(291)
С цел да ограничи капиталовите си нужди, Банката няма да използва капитал за подпомагане или за увеличаване на размера на своите чуждестранни дъщерни предприятия, както е описано в съображение 119. Освен това поетите от Гърция задължения включват така също Банката да не извършва допълнителни придобивания.
(292)
Банката се е ангажирала също така с мащабна програма за намаляване на разходите, както е посочено в раздел 2.4.2. Разходите ѝ допълнително ще се понижат до 2017 г. […] Работната сила намалява и заплатите са понижени. Гърция пое и ангажимент за ограничаване на възнагражденията на управителите на Банката, […].
7.6.3.2. Споделяне на тежестта от старите акционери и нов капитал, набран на пазара
(293)
Историческите акционери на Банката бяха намалени чрез емисията на права, извършена през 2009 г. (115), и след това отново чрез рекапитализацията от HFSF (мярка B4) и набирането на частен капитал през 2013 г. и март 2014 г. Например, участието на акционерите в Банката, сред които тогава са били и инвеститорите, инжектирали средства през 2009 г., бе намалено от 100 % преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. до само 4,9 % след тази рекапитализация. Освен това Банката не е плащала дивиденти в брой от 2008 г. насам. В допълнение към това споделяне на тежестта от съществуващите акционери, Банката е набрала значителна сума частен капитал от началото на кризата през 2008 г., т.е. 986 млн. EUR през 2009 г., 550 млн. EUR през 2013 г. и 1 200 млн. EUR през 2014 г.
7.6.3.3. Споделяне на тежестта от притежателите на подчинен дълг
(294)
Притежателите на подчинен дълг на Банката са допринесли за разходите по преструктурирането на Банката. Банката е извършила няколко операции за управление на пасивите, за да генерира капитал. Общият размер на обменените пасиви достигна 828 млн. EUR, като капиталовият доход е 436 млн. EUR, както е описано в съображение 114.
(295)
За останалите инструменти се прилага посочената в съображение 124 забрана за купони. Следователно Комисията счита, че е осигурено адекватно споделяне на тежестта от страна на частните инвеститори, притежаващи хибриден капитал в Банката, и са изпълнени изискванията на Съобщението относно преструктурирането в това отношение.
7.6.3.4. Заключение относно собствения принос и споделянето на тежестта
(296)
В сравнение с получената обща рекапитализация от държавата, собственият принос и споделянето на тежестта, особено под формата на продажба на активи и намаляване на кредитния портфейл, са много по-ниски от нивата, които Комисията обикновено би приела за достатъчни. Съкращаването се отнася само до чуждестранните дейности (116), които представляват ограничена част от Банката (117), и в преструктурирането не се предвижда никакво намаляване на размера на заемите и депозитите в Гърция. Все пак, с оглед на елементите, обсъдени в раздел 7.6.1., и по-специално фактите, че Alpha Bank е най-слабо подпомогнатата банка сред големите гръцки банки и че получената помощ изцяло отговаря на условията за освобождаване, установени в точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., по силата на която Комисията може да приеме по-малък собствен принос и споделяне на тежестта, планът за преструктуриране може да се счита за предоставящ достатъчен собствен принос и мерки за споделяне на тежестта.
7.6.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(297)
В Съобщението относно преструктурирането се изисква планът за преструктуриране да предлага мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията и за гарантиране на конкурентоспособността на банковия сектор. Освен това тези мерки следва да отстраняват също така моралния риск и да гарантират, че държавната помощ няма да се използва за финансиране на антиконкурентни практики.
(298)
Съгласно точка 31 от Съобщението относно преструктурирането при оценката на размера на държавната помощ и извършените от нея нарушения на конкуренцията Комисията трябва да вземе предвид както абсолютната, така и относителната сума на помощта, обхвата на разпределението на тежестта и пазарната позиция на финансовата институция след преструктурирането. В това отношение Комисията напомня, че Банката е получила капитал от държавата в размер на 12 % от нейните RWA (118). Освен това Банката е получила гаранции за ликвидност в размер на 14 млрд. EUR към 30 ноември 2011 г. и заеми и държавни облигационни заеми в размер на 1,6 млрд. EUR към 30 септември 2011 г., които заедно представляват 25 % от счетоводния баланс на Банката към тази дата. Освен това Банката е получила гарантираната от държавата СПОЛ. Мерките за ограничаване на потенциалните нарушения на конкуренцията са обосновани с оглед на големия размер на помощта. Освен това пазарният дял на Банката в Гърция е голям, като пазарният дял при кредитите е 15 %, а при депозитите е 13 % към 31 декември 2012 г. Придобиването на Emporiki Bank и в много по-малка степен придобиването на трите кооперативни банки и гръцките дейности на Citibank увеличиха пазарните дялове на Банката. След придобиването на Emporiki Bank пазарните дялове на Банката при депозитите в Гърция възлизат на 21 %, считано към 30 юни 2013 г., докато пазарните ѝ дялове при жилищните ипотеки, потребителските заеми и корпоративните заеми са съответно 23 %, 20 % и 21 % (119). След придобиването на гръцките дейности на Citibank пазарният дял на Банката при депозитите се увеличи с по-малко от 1 %.
(299)
Комисията напомня, че затрудненията на Банката се дължат главно на външни сътресения като кризата с гръцкия държавен дълг и продължителната рецесия, разкъсваща гръцката икономика от 2008 г. насам, както беше отбелязано в съображение 69 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank. Необходимостта от справяне с моралните рискове е по-малка, тъй като Банката не е поемала прекомерни рискове. Както е посочено в раздел 7.6.1 от настоящото решение, предвид тези фактори нарушенията на конкуренцията вследствие на мерките за помощ не са толкова големи, което важи така също за необходимостта от мерки за намаляването им. Поради тези причини по изключение Комисията може да приеме, че, въпреки големия размер на помощта и големия пазарен дял, в плана за преструктуриране не е предвидено намаляване на размера на счетоводния баланс и кредитите в Гърция.
(300)
Комисията обаче отбелязва, че рекапитализациите от държавата са дали възможност на Банката да продължи да осъществява своите банкови дейности на чуждестранни пазари.
(301)
В това отношение Комисията отбелязва, в допълнение към вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и преструктурирането, че Банката още ще преструктурира и ще се освободи от чуждестранните си активи до 30 юни 2018 г. (120) в допълнение към ангажимента да не използва помощ за финансиране на растежа на тези дейности. Следователно помощта няма да бъде използвана за нарушаване на конкуренцията на тези чуждестранни пазари.
(302)
Гръцките органи са поели задължение също така за забрана на придобиванията, с което се гарантира, че Банката няма да използва получената държавна помощ, за да придобива нови предприятия. Тази забрана допринася да се гарантира, че помощта ще се използва единствено за подпомагането на възстановяването на жизнеспособността на банковите дейности в Гърция, а не например за реализиране на растеж на чуждестранните пазари.
(303)
Задължението за намаляване на лихвата, която се плаща по гръцки депозити от неустойчиво високите нива също гарантира, че помощта няма да се използва за финансиране на неустойчиви стратегии за привличане на депозити, които нарушават конкуренцията на гръцкия пазар. Аналогично благодарение на задължението за спазването на строги правила по отношение на ценообразуването на нови кредити, базирано на надлежна оценка на кредитния риск, няма да се допусне нарушаване от страна на Банката на конкуренцията на гръцкия пазар вследствие на нецелесъобразни стратегии за ценообразуване по кредитите за потребителите.
(304)
Като се има предвид специфичната ситуация, описана в раздел 7.6.1, и предвидените в плана за преструктуриране мерки, Комисията счита, че са налице достатъчни предпазни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
7.7. МОНИТОРИНГ
(305)
В съответствие с раздел 5 от Съобщението относно преструктурирането са необходими редовни доклади, за да може Комисията да следи за надлежното изпълнение на плана за преструктуриране. Както е посочено в ангажиментите, поети от Гърция (121), гръцките органи ще гарантират, че до края на периода за преструктуриране, а именно 31 декември 2018 г., контролиращото доверено лице, което е било назначено от Банката с одобрението на Комисията, ще следи за спазването на поетите от гръцките органи ангажименти във връзка с преструктурирането на дейностите в Гърция и в чужбина и във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. Следователно може да се заключи, че изпълнението на плана за преструктуриране ще бъде обект на подходящ мониторинг.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(306)
Заключението е, че Гърция неправомерно е привела в действие мерки за помощ B1, B2, B3 и B4 в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора, тъй като те са били приведени в действие преди официалното им одобрение от Комисията. Комисията обаче счита, че планът за преструктуриране, разглеждан заедно с поетите задължения в приложението, гарантира възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план, е достатъчен от гледна точка на споделяне на тежестта и собствен принос и е целесъобразен и пропорционален, за да бъдат компенсирани нарушенията на конкуренцията вследствие на разглежданите в настоящото решение мерки за помощ. Планът за преструктуриране и поетите задължения изпълняват критериите на Съобщението относно преструктурирането и следователно мерките за помощ могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Следните мерки, които са осъществени от гръцките органи, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора:
а)
спешната помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Alpha Bank S.A. от Банката на Гърция и гарантирана от Гърция (мярка L2);
б)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 042 млн. EUR, предоставена от гръцкия фонд за финансова стабилност („HFSF“) на Alpha Bank S.A. през месец декември 2012 г. (мярка B2);
в)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 1 629 млн. EUR, предоставено от HFSF на Alpha Bank S.A. на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
г)
рекапитализация в размер на 4 021 млн. EUR, предоставена от HFSF на Alpha Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка B4).
2. Финансирането от HFSF на общия недостиг от финансиране в размер на 427 млн. EUR, в рамките на прехвърлянето на определени активи и пасиви на Кооперативна банка на Додеканезите, Кооперативна банка на остров Евбея и Кооперативна банка на Западна Македония към Alpha Bank S.A. през декември 2013 г., не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(3) Като се има предвид планът за преструктуриране на Alpha Bank Group (Alpha Bank и всички нейни дъщерни предприятия и клонове), представен на 12 юни 2014 г., и поетите задължения от страна на гръцките органи на същата дата, следната държавна помощ е съвместима с вътрешния пазар:
а)
вливане на капитал в размер на 940 млн. EUR, предоставено от гръцките органи на Alpha Bank S.A. през месец май 2009 г. по мярката за рекапитализация (мярка A);
б)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Alpha Bank S.A. от Банката на Гърция и гарантирана от гръцките органи след месец юли 2011 г. в размер на 23,6 млрд. EUR към 31 декември 2012 г. (мярка L2);
в)
първа междинна рекапитализация в размер на 1 900 млн. EUR, предоставена от HFSF на Alpha Bank S.A. през месец май 2012 г. (мярка B1);
г)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 042 млн. EUR, предоставена от HFSF на Alpha Bank S.A. през месец декември 2012 г. (мярка B2);
д)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 1 629 млн. EUR, предоставено от HFSF на Alpha Bank S.A. на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
е)
рекапитализация в размер на 4 021 млн. EUR, предоставена от HFSF на Alpha Bank S.A. през май 2013 г. (мярка B4).
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 9 юли 2014 година.
BESCHLUSS (EU) 2015/454 DER KOMMISSION
vom 9. Juli 2014
über die staatlichen Beihilfen SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N) Griechenlands zugunsten der Alpha-Bank-Gruppe in Bezug auf:
-
Rekapitalisierung und Umstrukturierung der Alpha Bank S.A.;
-
Abwicklung der Cooperative Bank of Western Macedonia durch Übertragung auf die Alpha Bank S.A.;
-
Abwicklung der Evia Cooperative Bank durch Übertragung auf die Alpha Bank S.A.;
-
Abwicklung der Cooperative Bank of Dodecanese durch Übertragung auf die Alpha Bank S.A.
(Bekanntgegeben unter Aktenzeichen C(2014) 4662)
(Nur der englische Text ist verbindlich)
(Text von Bedeutung für den EWR)
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union, insbesondere auf Artikel 108 Absatz 2,
gestützt auf das Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum, insbesondere auf Artikel 62 Absatz 1 Buchstabe a,
nach Aufforderung der Mitgliedstaaten und anderer Beteiligter zur Stellungnahme nach den genannten Bestimmungen,
in Erwägung nachstehender Gründe:
1. VERFAHREN
1.1. VERFAHREN IN BEZUG AUF DIE ALPHA BANK
(1)
Mit Entscheidung vom 19. November 2008 genehmigte die Kommission eine Regelung mit dem Titel „Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ (Maßnahmen zur Unterstützung von Kreditinstituten in Griechenland, im Folgenden „Hilfspaket für griechische Banken“), mit der die Stabilität des griechischen Finanzsystems gesichert werden sollte. Das Hilfspaket für griechische Banken ermöglicht die Gewährung von Beihilfen im Rahmen der drei darin enthaltenen Maßnahmen: einer Rekapitalisierungsmaßnahme, einer Garantiemaßnahme und einer Staatsanleihenmaßnahme (1). Im Mai 2009 wurde die Alpha-Bank-Gruppe (im Folgenden „Alpha-Bank-Gruppe“) durch Griechenland im Rahmen der Rekapitalisierungsmaßnahme rekapitalisiert.
(2)
In Erwägungsgrund 14 der Entscheidung der Kommission vom 19. November 2008 wurde festgehalten, dass bei der Kommission ein Umstrukturierungsplan bezüglich der Begünstigten der Rekapitalisierungsmaßnahme angemeldet werden sollte.
(3)
Am 2. August 2010 übermittelten die griechischen Behörden der Kommission einen auf die Alpha-Bank-Gruppe bezogenen Umstrukturierungsplan. Die Kommission registrierte diesen Plan und seine nachfolgenden Aktualisierungen sowie weitere von den griechischen Behörden übermittelte Informationen zunächst als Beihilfesache SA.30342 (PN 26/2010) und dann als Beihilfesache SA.32786 (2011/PN).
(4)
Die Alpha-Bank-Gruppe erhielt im Rahmen des Hilfspakets für griechische Banken wiederholt staatliche Garantien auf Schuldtitel und Darlehen in Form von Staatsanleihen (2). Außerdem profitierte sie von einer staatlich garantierten Notfall-Liquiditätshilfe (im Folgenden „staatlich garantierte ELA“).
(5)
Am 20. April 2012 übermittelte der Hellenic Financial Stability Fund (im Folgenden „HFSF“) der Alpha-Bank-Gruppe die Zusage, sich an der geplanten Aufstockung ihres Aktienkapitals zu beteiligen. Am 28. Mai 2012 gewährte der HFSF der Alpha-Bank-Gruppe eine Zwischenfinanzierung in Höhe von 1,900 Mrd. EUR (im Folgenden „erste Zwischenfinanzierung“).
(6)
Im Mai 2012 meldeten die griechischen Behörden die der Alpha-Bank-Gruppe vom HFSF gegebene Zusage bei der Kommission an. Da die Maßnahme bereits durchgeführt worden war, wurde sie bei der Kommission als nicht angemeldete Beihilfe (Beihilfesache SA.34823 (2012/N)) registriert.
(7)
Mit Entscheidung vom 27. Juli 2012 leitete die Kommission ein förmliches Prüfverfahren in Bezug auf die erste Zwischenfinanzierung ein (im Folgenden „Einleitungsbeschluss zur Alpha-Bank“) (3).
(8)
Am 12. Oktober 2012 erteilte der HFSF der Alpha-Bank-Gruppe seine Zustimmung zum Erwerb der Emporiki Bank von der Crédit Agricole S.A. (im Folgenden „Crédit Agricole“). Am 16. Oktober 2012 wurde zwischen Crédit Agricole und der Alpha-Bank-Gruppe eine Aktienkaufvereinbarung unterzeichnet.
(9)
Zuvor hatte Griechenland die Dienststellen der Kommission über den Fortgang des Verfahrens und die Bedingungen des potenziellen Erwerbs der Emporiki Bank informiert.
(10)
Am 23. November 2012 übersandten die Dienststellen der Kommission den griechischen Behörden ein Schreiben mit ihrer vorläufigen Beurteilung des Erwerbs.
(11)
Im Dezember 2012 gewährte der HFSF der Alpha-Bank-Gruppe eine zweite Zwischenfinanzierung in Höhe von 1,042 Mrd. EUR (im Folgenden „zweite Zwischenfinanzierung“). Am 21. Dezember 2012 ging bei der Alpha-Bank-Gruppe eine weitere Verpflichtungserklärung des HFSF ein, aus der hervorging, dass sich der HFSF mit insgesamt bis zu 1,629 Mrd. EUR an einer Aufstockung des Aktienkapitals der Alpha-Bank-Gruppe sowie an der Emission konvertierbarer Kapitalinstrumente beteiligen werde (4). Griechenland meldete diese Maßnahmen am 27. Dezember 2012 bei der Kommission an (5).
(12)
Im Mai 2013 gab die Alpha-Bank-Gruppe den erfolgreichen Abschluss ihrer Bezugsrechteausgabe im Umfang von 457,1 Mio. EUR sowie die Zuteilung sämtlicher Aktien bekannt, die im Rahmen einer zusätzlichen Privatplatzierung im Umfang von 92,9 Mio. angeboten worden waren. Am 3. Juni 2013 wandelte der HFSF die erste und die zweite Zwischenfinanzierung in Eigenkapital um, wodurch das Kapital der Alpha-Bank-Gruppe um weitere 1,079 Mrd. EUR aufgestockt wurde (im Folgenden „Rekapitalisierung vom Frühjahr 2013“).
(13)
Am 19. Dezember 2013 übermittelten die griechischen Behörden der Kommission Informationen hinsichtlich der Bedingungen der Rekapitalisierung vom Frühjahr 2013.
(14)
Am 12. Juni 2014 übermittelte Griechenland der Kommission einen endgültigen Plan für die Umstrukturierung der Alpha-Bank-Gruppe (im Folgenden „Umstrukturierungsplan“). Am selben Datum übermittelte Griechenland Informationen zur staatlich garantierten ELA. Griechenland gab an, dass es beabsichtige, der Alpha-Bank-Gruppe im Rahmen des Hilfspakets für griechische Banken weiterhin Liquiditätshilfen sowie staatliche Garantien auf Schuldtitel und Darlehen in Form von Staatsanleihen zu gewähren (6).
(15)
Zwischen der Kommission und Vertretern der griechischen Behörden und der Alpha-Bank-Gruppe gab es zahlreiche Treffen und Telekonferenzen sowie einen regen E-Mail-Verkehr.
(16)
Griechenland akzeptiert, dass der vorliegende Beschluss ausnahmsweise nur in englischer Sprache angenommen wird.
1.2. VERFAHREN IN BEZUG AUF DIE STAATLICHE BEIHILFE FÜR DIE DREI GENOSSENSCHAFTSBANKEN
(17)
Am 3. Dezember 2013 informierte Griechenland die Kommission über die anstehende Abwicklung von drei Genossenschaftsbanken (im Folgenden: „die drei Genossenschaftsbanken“), nämlich der Cooperative Bank of Dodecanese (im Folgenden „Dodecanese Bank“), der Cooperative Bank of Evia (im Folgenden „Evia Bank“) und der Cooperative Bank of Western Macedonia (im Folgenden „Western Macedonia Bank“).
(18)
Am 4. Dezember 2013 forderten die Dienststellen der Kommission Griechenland auf, Informationen zur anstehenden Abwicklung der drei Genossenschaftsbanken vorzulegen.
(19)
Am 5. Dezember 2013 legte Griechenland den Dienststellen der Kommission die verlangten Informationen vor.
(20)
Am 8. Dezember 2013 schritt die Bank of Greece zur Abwicklung der drei Genossenschaftsbanken und zur Übertragung ausgewählter Verbindlichkeiten der drei Genossenschaftsbanken auf die Alpha-Bank-Gruppe.
(21)
Am 17. Dezember 2013 meldete Griechenland die im Rahmen der Abwicklung der drei Genossenschaftsbanken gewährte staatliche Beihilfe bei der Kommission zur Genehmigung an.
2. BESCHREIBUNG
2.1. DIE ALPHA-BANK-GRUPPE UND IHRE SCHWIERIGKEITEN
2.1.1. Allgemeiner Hintergrund zum griechischen Bankensektor
(22)
Das reale Bruttoinlandsprodukt (BIP) Griechenlands sank zwischen 2008 und 2012 um 20 % (siehe Tabelle 1). Demzufolge erlebten die griechischen Banken einen raschen Anstieg der Ausfallquote bei Krediten an griechische Haushalte und Unternehmen (7). Dieser Trend wirkte sich negativ auf die Entwicklung der Aktiva der griechischen Banken aus und führte zu einem Kapitalbedarf der Banken.
Tabelle 1
Wachstum des realen BIP in Griechenland, 2008-2013
Griechenland
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Wachstum des realen BIP (in %)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Quelle:
Eurostat, online verfügbar unter http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=de&pcode=tec00115
(23)
Darüber hinaus führte Griechenland im Februar 2012 einen Umtausch von Anleihen des Privatsektors durch, als „Private Sector Involvement“ (im Folgenden „PSI-Programm“) bezeichnet, an dem griechische Banken beteiligt waren. Im Rahmen des PSI-Programms bot die griechische Regierung privaten Anleiheinhabern im Tausch gegen die alten griechischen Staatsanleihen neue Anleihen (einschließlich neuer griechischer Staatsanleihen (Greek Government Bonds, im Folgenden „GGB“), an die Entwicklung des griechischen Bruttoinlandsprodukts gekoppelte Anleihen (GDP-linked Securities) und von der Europäischen Finanzstabilisierungsfazilität (im Folgenden „EFSF“) herausgegebene PSI-Schuldverschreibungen) mit einem nominalen Abschlag von 53,5 % und längeren Laufzeiten an (8). Die griechischen Behörden gaben die Ergebnisse dieses Anleihenumtauschs am 9. März 2012 bekannt (9). Der Umtausch hatte beträchtliche Verluste der Anleiheinhaber zur Folge (die Bank of Greece schätzte die Verluste für die griechischen Banken auf durchschnittlich 78 % des Nennwerts der alten GGB) und führte zu einem Kapitalbedarf, der rückwirkend in den Jahresabschlüssen von 2011 der griechischen Banken verbucht wurde.
Tabelle 2
PSI-Gesamtverluste der wichtigsten griechischen Banken (in Mio. EUR)
Banken
Nennwert der GGB (1)
Nennwert der staatsbezogenen Anleihen (2)
Gesamtnennwert (3)=(1)+(2)
PSI-Verlust der GGB (4)
PSI-Verlust der staatsbezogenen Anleihen (5)
PSI-Bruttoverlust gesamt (6)=(4)+(5)
PSI-Bruttoverlust gesamt / Core-Tier-1-Quote (10) (Dez. 2011) (%)
PSI-Bruttoverlust gesamt / Gesamtaktiva (Dez. 2011) (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Emporiki
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Quelle:
Bank of Greece, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, Dezember 2012, S. 14.
(24)
Da den griechischen Banken infolge des PSI-Programms und der andauernden Rezession beträchtliche Kapitallücken entstanden, wurden mit der zwischen Griechenland, der Europäischen Union, dem Internationalen Währungsfonds (IWF) und der Europäischen Zentralbank (EZB) am 11. März 2012 geschlossenen Vereinbarung über Wirtschafts- und Finanzpolitik (Memorandum of Economic and Financial Policies, im Folgenden „MEFP“) des zweiten Anpassungsprogramms für Griechenland Mittel für die Rekapitalisierung der betreffenden Banken zur Verfügung gestellt. Von Griechenland wurden der Bedarf für die Rekapitalisierung der Banken und die Abwicklungskosten, die im Rahmen dieses Programms finanziert werden mussten, auf insgesamt 50 Mrd. EUR geschätzt (11). Dieser Betrag wurde anhand eines Stresstests ermittelt, den die Bank of Greece für den Zeitraum von Dezember 2011 bis Dezember 2014 (im Folgenden „Stresstest 2012“) auf der Grundlage der von Blackrock prognostizierten Kreditausfälle durchgeführt hatte (12). Die Mittel für die Rekapitalisierung der griechischen Banken wurden durch den HFSF zur Verfügung gestellt. Tabelle 3 enthält eine Übersicht über den auf der Grundlage des Stresstests 2012 ermittelten Kapitalbedarf der wichtigsten griechischen Banken.
Tabelle 3
Stresstest 2012: Kapitalbedarf der wichtigsten griechischen Banken (in Mio. EUR)
Banken
Core-Tier-1-Bezugswert (Dez. 2011) (1)
PSI-Bruttoverlust gesamt (Dez. 2011) (2)
Rückstellungen für PSI (Juni 2011) (3)
Kreditausfallprognosen brutto für Kreditrisiko (4)
Rücklagen für Kreditausfälle (Dez. 2011) (5)
Interne Kapitalbeschaffung (6)
Ziel-Core-Tier-1 (Dez. 2014) (7)
Kapitalbedarf (8) =(7)-[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)]
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Emporiki
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Quelle:
Bank of Greece, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, Dezember 2012, S. 8.
(25)
Nach der MEFP konnten Banken, die finanziell tragfähige Pläne zur Kapitalbeschaffung vorlegten, staatliche Unterstützung beantragen und erhalten, um dem Privatsektor weiterhin Anreize für Kapitalzuführungen zu bieten und dadurch die Last für den Steuerzahler zu verringern (13). Nach Auffassung der Bank of Greece legten nur die vier größten Banken (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank und Alpha Bank) finanziell tragfähige Pläne zur Kapitalbeschaffung vor (14). Diese Banken erhielten im Mai 2012 eine erste Zwischenfinanzierung durch den HFSF.
(26)
Zwischen Ende 2009 und Juni 2012 gingen die inländischen Einlagen der Banken in Griechenland aufgrund der Rezession und der Unsicherheit der politischen Lage um insgesamt 37 % zurück. Um die Einlagen zu halten, mussten die Banken höhere Zinsen zahlen. Die Kosten für die Einlagen stiegen und verringerten die Nettozinsspanne der Banken. Da die griechischen Banken keinen Zugang mehr zum Interbankenmarkt hatten, wurden sie vollständig von der Finanzierung durch das Eurosystem (15) abhängig, wobei diese Unterstützung zunehmend in Form einer von der Bank of Greece gewährten staatlich garantierten ELA erfolgte.
(27)
Am 3. Dezember 2012 startete Griechenland ein Programm für den Rückkauf der neuen griechischen Staatsanleihen (GGB), welche die Anleger im Rahmen des PSI-Programms erhalten hatten, zu Preisen zwischen 30,2 % und 40,1 % ihres Nennwerts (16). Für die an diesem Rückkaufprogramm beteiligten griechischen Banken kristallisierten sich weitere Verluste in ihrer Bilanz heraus, da der buchmäßige Verlust (die Differenz zwischen Marktwert und Nennwert) zum Zeitpunkt des PSI-Programms zum Großteil jetzt festgeschrieben und irreversibel wurde (17).
(28)
Im Dezember 2012 erhielten die vier größten griechischen Banken eine zweite Zwischenfinanzierung durch den HFSF.
(29)
Im Frühjahr 2013 wurde die Zwischenfinanzierung für die vier Banken in eine dauerhafte Rekapitalisierung in Form von Stammaktien umgewandelt, wobei der HFSF mehr als 80 % des Aktienkapitals einer jeden der vier Banken hält. Für die Banken, denen es gelang, einen zuvor festgelegten Betrag an privatem Kapital anzuwerben (Alpha-Bank-Gruppe, Piraeus Bank S.A. und National Bank of Greece S.A.), erhielt der HFSF Aktien ohne Stimmrecht, und an private Anleger wurden Optionsscheine auf die Aktien des HFSF ausgegeben.
(30)
Im Juli 2013 beauftragte die Bank of Greece einen Berater mit einer diagnostischen Studie zu den Kreditportfolios aller griechischen Banken. Der Berater erstellte Kreditausfallprognosen (Credit Loss Projections, im Folgenden „CLPs“) in Bezug auf das gesamte inländische Kreditvolumen der griechischen Banken sowie in Bezug auf Kredite, die das griechische Risiko in ausländische Niederlassungen und Tochtergesellschaften tragen, über einen Zeitraum von dreieinhalb Jahren sowie über die Kreditlaufzeit. Die Kreditausfallprognosen wurden für zwei makroökonomische Szenarien dargestellt: das Bezugsszenario und das Stress-Szenario. Die Kreditausfallprognosen für ausländische Kreditportfolios wurden von der Bank of Greece anhand einiger vom Berater gelieferter Daten geschätzt.
(31)
Auf der Grundlage der vom Berater ermittelten Kreditausfallprognosen führte die Bank of Greece im Herbst 2013 einen neuen Stresstest (im Folgenden „Stresstest 2013“) durch, um die Zuverlässigkeit der Kapitalausstattung der griechischen Banken für ein Bezugsszenario und ein Stress-Szenario zu bewerten. Die Bank of Greece führte eine Kapitalbedarfsermittlung mit fachlicher Unterstützung durch einen zweiten Berater durch.
(32)
Die Schlüsselelemente der Kapitalbedarfsermittlung im Rahmen des Stresstests 2013 waren: i) die Kreditausfallprognosen (18) in Bezug auf die Kreditportfolios der Banken auf konsolidierter Basis für das griechische Risiko und das ausländische Risiko, abzüglich vorhandener Rücklagen für Kreditausfälle, und: ii) die geschätzte operative Rentabilität der Banken für den Zeitraum von Juni 2013 bis Dezember 2016, auf der Grundlage einer konservativen Anpassung der Umstrukturierungspläne, die der Bank of Greece im vierten Quartal 2013 übermittelt wurden. Tabelle 4 enthält eine Übersicht über den ermittelten Kapitalbedarf der wichtigsten griechischen Banken auf konsolidierter Basis für das Bezugsszenario im Rahmen des Stresstests 2013.
Tabelle 4
Stresstest 2013: Kapitalbedarf der griechischen Banken auf konsolidierter Basis für das Bezugsszenario (in Mio. EUR)
Banken
Core-Tier-1-Bezugswert (Juni 2013) (1)
Rücklagen für Kreditausfälle (Juni 2013) (2)
CLPs für griechisches Risiko (3)
CLPs für ausländisches Risiko (19) (4)
Interne Kapitalbeschaffung (5)
Stresstest Core-Tier-1-Quote (Dezember 2016) (6)
Kapitalbedarf (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Quelle:
Bank of Greece, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector, März 2014, S. 42.
(33)
Am 6. März 2014 gab die Bank of Greece die Ergebnisse des Stresstests 2013 bekannt und forderte die Banken auf, ihre Pläne zur Kapitalbeschaffung bis Mitte April 2014 zu übermitteln, um den Kapitalbedarf für das Bezugsszenario zu decken.
(34)
Zwischen Ende März 2013 und Anfang Mai 2014 schritten Banken zu Kapitalerhöhungen.
2.1.2. Der Begüngstigte
(35)
Die Alpha-Bank-Gruppe erbringt Universalbankdienstleistungen vorwiegend in Griechenland und in Südosteuropa (Zypern, Rumänien, Bulgarien, Serbien, Albanien und ehemalige jugoslawische Republik Mazedonien („EJRM“/„FYROM“) sowie im Vereinigten Königreich. Sie bietet Privathaushalten und Unternehmen eine umfassende Palette von Produkten und Dienstleistungen in der Bank- und Finanzsparte. Die Alpha-Bank-Gruppe ist im Privat- und Unternehmenskundengeschäft, in der Vermögensverwaltung, im Treasury Management und im Investmentbanking tätig. Sie hat ihren Sitz in Griechenland und ist an der Athener Börse gelistet. Am 30. September 2012 hatte die Alpha-Bank-Gruppe insgesamt 17 119 Beschäftigte, davon rund ein Drittel in Südosteuropa und im Vereinigten Königreich und die anderen zwei Drittel in Griechenland (22).
(36)
Die Alpha-Bank-Gruppe war am PSI-Programm beteiligt und tauschte griechische Staatsanleihen (GGB) und staatsbezogene Anleihen mit einem Nennwert von 6,043 Mrd. EUR. Der auf PSI bezogene Gesamtaufwand belief sich auf rund 4,786 Mrd. EUR vor Steuern und wurde vollständig im Geschäftsjahr 2011 verbucht (23). Während des Rückkaufprogramms im Dezember 2012 verkaufte die Alpha-Bank-Gruppe die im Rahmen des PSI-Programms erhaltenen neuen GGB weit unter dem Nennwert. Durch diesen Verkauf wurden die Verluste in Bezug auf die neuen GGB festgeschrieben.
(37)
In Tabelle 5 sind die wichtigsten Zahlen der Alpha-Bank-Gruppe im Dezember 2010, im Dezember 2011, im Dezember 2012 und im Dezember 2013 (konsolidierte Daten) dargestellt.
Tabelle 5
Wichtigste Zahlen der Alpha Bank, 2010, 2011, 2012 und 2013
Gewinn und Verlust
(in Mio. EUR)
2010
2011
2012
Pro-forma 2012
(einschließlich Emporiki)
2013
(einschließlich Emporiki)
Nettozinserträge
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Gesamte betriebliche Einnahmen
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Gesamte betriebliche Aufwendungen
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Ergebnis vor Rückstellungen
1 101
1 187
327
80
918
Wertminderungsverluste für Kreditausfälle
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Wertminderungsverluste bei GGB und PSI-geeigneten Darlehen
-
-4 789
-
-
-
Unterschiedsbetrag aus der Kapitalkonsolidierung
3 283
Nettoergebnis
86
-3 810
-1 086
entfällt
2 922
Selektive Zahlen
(in Mio. EUR)
2010
2011
2012
Pro-forma 2012
(einschließlich Emporiki)
2013
(einschließlich Emporiki)
Forderungen an Kunden insgesamt (netto)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Einlagen
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Aktiva insgesamt
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Eigenkapital insgesamt (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Quellen:
2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
Pro-forma 2012: Umstrukturierungsplan für die Alpha Bank, Juni 2014, S. 24.
2012 und 2011: Finanzielles Ergebnis 2012 - Consolidated Financial Statements: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
2010: Finanzielles Ergebnis 2011 - Consolidated Financial Statements: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf
(38)
Tabelle 5 zeigt, dass die Alpha-Bank-Gruppe, abgesehen von den im Jahr 2011 verbuchten hohen Verlusten aufgrund des PSI-Programms (4,786 Mrd. EUR (25)), unter sinkenden Einnahmen (u. a. aufgrund höherer Einlagenkosten) sowie unter zunehmend hohen Verlusten aufgrund von Wertminderungen bei ihren Kreditportfolios in Griechenland und im Ausland litt. Die Liquiditätsausstattung der Alpha-Bank-Gruppe hatte sich durch Einlagenabflüsse stark verschlechtert, und das Verhältnis von Krediten zu Einlagen belief sich zum 31. Dezember 2011 (26) auf 152 %, während 34 % ihrer Bilanzsumme zu dem Zeitpunkt (27) durch das Eurosystem finanziert wurden.
(39)
Nach dem Stresstest 2013 schätzte die Bank of Greece den Kapitalbedarf der Alpha-Bank-Gruppe für das Bezugsszenario auf 262 Mio. EUR.
(40)
Im März 2014 schritt die Alpha-Bank-Gruppe zu einer Kapitalerhöhung von 1,2 Mrd. EUR, um den in Erwägungsgrund 39 genannten Kapitalbedarf zu decken und die von Griechenland gehaltenen Vorzugsaktien im Wert von 940 Mio. EUR (28) zurückzukaufen. Im Gegensatz zur Kapitalerhöhung der Eurobank im April 2014 gab der HFSF keine Verpflichtung ab, sich im Falle einer unzureichenden privaten Nachfrage an der Kapitalerhöhung der Alpha-Bank-Gruppe zu beteiligen. Die Kapitalerhöhung erfolgte in Form einer internationalen Investoren angebotenen nicht vorzugsweisen Aktienemission (d. h. einer Kapitalaufstockung unter Verzicht auf das Recht auf vorzugsweise Zeichnung) und eines öffentlichen Zeichnungsangebots in Griechenland. Der Zeichnungskurs wurde auf 0,66 EUR pro Aktie festgelegt.
(41)
Nach der Kapitalerhöhung gab die Alpha-Bank-Gruppe am 17. April 2014 den erfolgten Rückkauf der von Griechenland gehaltenen Vorzugsaktien für einen Gesamtbetrag von 940 Mio. EUR bekannt.
2.2. ERWERB GRIECHISCHER BANKTÄTIGKEITEN DURCH DIE ALPHA-BANK-GRUPPE
2.2.1. Erwerb der Emporiki Bank
(42)
Die Emporiki Bank wurde 1882 gegründet.
(43)
Im Jahr 2000 erwarb die Crédit-Agricole-Gruppe zunächst einen Anteil von 6,7 % an der Emporiki Bank. Mit dem Erwerb einer Mehrheitsbeteiligung durch Crédit Agricole im Jahr 2006 wurde die Emporiki Bank zu einer Tochtergesellschaft von Crédit Agricole. Crédit Agricole stockte seine Beteiligung an der Emporiki Bank dabei auf 94,99 % auf.
(44)
Die Geschäftstätigkeit der Emporiki Bank umfasste das gesamte Bankgeschäft (Privatkunden, Geschäftskunden) sowie Investmentbanking, Vermögensverwaltung, Portfolioverwaltung und allgemeine Finanzdienstleistungen. Sie erbrachte ihre Dienstleistungen in Griechenland über ein Netz von 323 Niederlassungen sowie im Ausland über eine Niederlassung in Zypern und über Tochtergesellschaften in Zypern, Bulgarien, Albanien und Rumänien (29). Am 31. Dezember 2012 hatte sie 4 230 Beschäftigte.
(45)
Die Alpha-Bank-Gruppe war am PSI-Programm beteiligt und tauschte griechische Staatsanleihen (GGB) und sonstige PSI-geeignete Wertpapiere mit einem Nennwert von 766 Mio. EUR. Der auf PSI bezogene Gesamtaufwand belief sich auf rund 590 Mio. EUR vor Steuern und wurde vollständig im Geschäftsjahr 2011 verbucht, wie in Tabelle 2 veranschaulicht. Wie in Tabelle 3 veranschaulicht, wurde der Kapitalbedarf der Emporiki Bank auf 2,475 Mrd. EUR geschätzt. Dieser Betrag wurde anhand eines Stresstests für 2012 ermittelt, den die Bank of Greece für den Zeitraum von 31. Dezember 2011 bis 31. Dezember 2014 auf der Grundlage der von Blackrock prognostizierten Kreditausfälle durchgeführt hatte.
(46)
Am 12. Oktober 2012 erteilte der HFSF der Alpha-Bank-Gruppe seine Zustimmung für den Erwerb der Emporiki Bank von Crédit Agricole.
(47)
Am 16. Oktober 2012 wurde zwischen Crédit Agricole und der Alpha-Bank-Gruppe die „Share Purchase Agreement dated 16 October 2012 between Crédit Agricole S.A. and Alpha Bank S.A. for the sale and purchase of Emporiki Bank of Greece S.A.“ (Aktienkaufvereinbarung vom 16. Oktober 2012 zwischen Crédit Agricole S.A. und Alpha Bank S.A. zur Veräußerung bzw. zum Erwerb der Emporiki Bank of Greece S.A.) unterzeichnet. Nach Abschluss der vorgeschriebenen sorgfältigen Prüfung der finanziellen Situation („Financial Due Dilligence“) gab Crédit Agricole eine Kapitalzuführung von insgesamt 2,893 Mrd. EUR und zeichnete zugleich im vollen Umfang von 150 Mio. EUR eine von der Alpha-Bank-Gruppe ausgegebene Wandelanleihe (30). Anschließend kaufte die Alpha-Bank-Gruppe die vollständig rekapitalisierte Emporiki Bank für einen Euro, wie vereinbart. Wie in der Aktienkaufvereinbarung vorgesehen, wurden die ausländischen Tochtergesellschaften der Emporiki Bank nicht durch die Alpha-Bank-Gruppe erworben, sondern verblieben bei Crédit Agricole, mit Ausnahme der zypriotischen Niederlassung der Emporiki Bank, die Aktiva von 0,5 Mrd. EUR aufwies und zum Umfang der Erwerbung durch die Alpha-Bank-Gruppe zählte.
(48)
Am 31. Dezember 2012, nach der Rekapitalisierung durch Crédit Agricole, belief sich die Kapitaladäquanzquote der Emporiki Bank auf 17,6 % und die Core-Tier-1-Quote auf 13,5 %.
(49)
Am 1. Februar 2013 gab die Alpha-Bank-Gruppe den Abschluss der Übernahme des gesamten Aktienkapitals der Emporiki Bank durch die Alpha-Bank-Gruppe bekannt (31).
(50)
In Tabelle 6 sind die wichtigsten Zahlen der Emporiki Bank im Dezember 2010, im Dezember 2011, im Dezember 2012 und im Januar 2013 dargestellt.
Tabelle 6
Wichtigste Zahlen der Emporiki Bank, 2010, 2011, 2012 und Januar 2013
in Mrd. EUR
31. Dezember 2010
(konsolidiert)
31. Dezember 2011
(konsolidiert)
Dezember 2012
(Umfang der Erwerbung durch die Alpha-Bank-Gruppe)
Januar 2013
(Umfang der Erwerbung durch die Alpha-Bank-Gruppe)
Aktiva insgesamt
26,78
21,7
19,5
18,2
Forderungen an Kunden insgesamt (brutto)
24
23,48
19,85
19,8
Rückstellungen
2,8
4,4
5
5
Verbindlichkeiten gegenüber Kunden
12,2
11,3
12,68
12,9
Finanzierung durch das Eurosystem
0,3
1,77
1,2
1,2
Eigenkapital insgesamt
0,9
0,9
1,73
2,3
Verlust nach Steuern
-0,87
-1,76
-1,5
Darlehen/Einlagen, netto
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Quellen:
Januar 2013: Alpha Bank FY 2012 Results, Präsentation vom 27. März 2013 (online verfügbar unter: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
Dezember 2012: Kennzahlen der Alpha Bank und der Emporiki Bank, online verfügbar unter: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
2011 und 2010: Konzernabschluss der Emporiki Bank zum 31. Dezember 2011.
2.2.2. Erwerb ausgewählter Passiva der drei Genossenschaftsbanken
(51)
Am 8. Dezember 2013 beschloss die Bank of Greece die Abwicklung der drei Genossenschaftsbanken Dodecanese Bank, Evia Bank und Western Macedonia Bank.
(52)
Die Bank of Greece strebte eine Kauf- und Übernahmelösung („Purchase & Assumption“) (32) an, bei der sämtliche Einlagen, einschließlich Interbanken-Einlagen, sowie die Forderungen und Verbindlichkeiten gegenüber dem Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund („HDIGF“), aber keine Darlehen, auf einen Erwerber übergehen sollten. Die Bank of Greece wandte sich an die vier systemrelevanten Banken in Griechenland, da die Einlagen nach dem Willen der Bank of Greece auf vollständig rekapitalisierte Finanzinstitute übergehen sollten. Lediglich die Alpha-Bank-Gruppe und die Eurobank reichten verbindliche Gebote ein, am 5. Dezember 2013. Die Bank of Greece befand das Gebot der Alpha-Bank-Gruppe für das bessere. Die Alpha-Bank-Gruppe bot als Kaufpreis einen Betrag in Höhe von 2,1 % der übertragenen Einlagen.
2.2.2.1. Dodecanese Bank
(53)
Die Dodecanese Bank wurde 1994 gegründet.
(54)
Am 22. Juli 2013 forderte die Bank of Greece die Dodecanese Bank zur Wiederherstellung ihrer Core-Tier-1-Quote auf. Die Dodecanese Bank schritt zu einer Kapitalerhöhung durch ein öffentliches Zeichnungsangebot von Genossenschaftsanteilen. Laut Prospekt wurde die Core-Tier-1-Quote der Dodecanese Bank, berechnet auf der Grundlage der Finanzdaten der Bank zum 30. Juni 2013, auf 3,5 % geschätzt und lag somit unterhalb der von der Bank of Greece festgelegten Mindestanforderungen für die Kapitaladäquanz. Die angestrebte Kapitalerhöhung scheiterte jedoch, da sie auf unzureichendes Interesse bei den Anlegern stieß.
(55)
Deshalb schritt die Bank of Greece am 8. Oktober 2013 zur Abwicklung der Dodecanese Bank. Der Dodecanese Bank wurde die Lizenz entzogen, und sie wurde liquidiert (33). Ausgewählte Verbindlichkeiten der Dodecanese Bank wurden auf die Alpha-Bank-Gruppe übertragen (34). Der Bank of Greece zufolge (35) belief sich der Marktwert der übertragenen Vermögenswerte auf circa 6 Mio. EUR, während der Marktwert der übertragenen Verbindlichkeiten 255 Mio. EUR betrug, woraus sich die Finanzierungslücke (36) von 249 Mio. EUR ergab. Die Finanzierungslücke wurde gemäß Gesetz 3601/2007 Artikel 63 Sektion D Absatz 13 vom HFSF geschlossen. Im Dezember 2013 zahlte der HFSF zwei Drittel der gesamten Finanzierungslücke, d. h. 166 Mio. EUR, aus, und zwar in EFSF-Schuldverschreibungen. Zugleich verpflichtete er sich, den verbleibenden Betrag von 83 Mio. EUR bei der endgültigen Feststellung der Finanzierungslücke zu begleichen. Am 16. Juni 2014 stellte die Bank of Greece als endgültige Finanzierungslücke der Dodecanese Bank einen Betrag von 258,5 Mio. EUR fest. Der HFSF wird also den noch nicht ausbezahlten Teil der Finanzierungslücke übernehmen.
(56)
Am 30. September 2013 hatte die Dodecanese Bank 132 Beschäftigte und unterhielt 11 Niederlassungen. Im Rahmen der Abwicklung übernahm die Alpha-Bank-Gruppe keine Niederlassungen der Dodecanese Bank, erklärte jedoch, dass sie eine Vor-Ort-Präsenz an Stellen aufrechterhalten werde, an denen es keine Überschneidungen mit ihrem bestehenden Niederlassungsnetz gibt (d. h. auf vier Inseln, auf denen es keine anderen Banken gibt), indem sie die vier kleinen Niederlassungen mietweise vom Konkursverwalter übernehmen werde. Die Beschäftigten der Dodecanese Bank wurden entlassen und von der Alpha-Bank-Gruppe selektiv wiedereingestellt.
2.2.2.2. Evia Bank
(57)
Die Evia Bank wurde 1995 gegründet.
(58)
Am 22. Juli 2013 forderte die Bank of Greece die Evia Bank zur Wiederherstellung ihrer Core-Tier-1-Quote auf. Die Evia Bank schritt zu einer Kapitalerhöhung durch ein öffentliches Zeichnungsangebot von Genossenschaftsanteilen. Laut Prospekt wurde die Core-Tier-1-Quote der Evia Bank, berechnet auf der Grundlage der Finanzdaten der Bank zum 30. Juni 2013, auf 1,8 % geschätzt und lag somit unterhalb der von der Bank of Greece festgelegten Mindestanforderungen für die Kapitaladäquanz. Die angestrebte Kapitalerhöhung scheiterte jedoch, da sie auf unzureichendes Interesse bei den Anlegern stieß.
(59)
Deshalb schritt die Bank of Greece am 8. Oktober 2013 zur Abwicklung der Evia Bank. Der Evia Bank wurde die Lizenz entzogen, und sie wurde liquidiert (37). Ausgewählte Verbindlichkeiten der Evia Bank wurden auf die Alpha-Bank-Gruppe übertragen (38). Der Bank of Greece zufolge (39) belief sich der Marktwert der übertragenen Vermögenswerte auf 2 Mio. EUR, während der Marktwert der übertragenen Verbindlichkeiten 98 Mio. EUR betrug, woraus sich die Finanzierungslücke von 96 Mio. EUR ergab. Die Finanzierungslücke wurde gemäß Gesetz 3601/2007 Artikel 63 Sektion D Absatz 13 vom HFSF geschlossen. Im Dezember 2013 zahlte der HFSF zwei Drittel der gesamten Finanzierungslücke, d. h. 64 Mio. EUR, aus, und zwar in EFSF-Schuldverschreibungen. Zugleich verpflichtete er sich, den verbleibenden Betrag von 32 Mio. EUR bei der endgültigen Feststellung der Finanzierungslücke zu begleichen. Am 16. Juni 2014 stellte die Bank of Greece als endgültige Finanzierungslücke der Evia Bank einen Betrag von 105 Mio. EUR fest. Der HFSF wird also den noch nicht ausbezahlten Teil der Finanzierungslücke übernehmen.
Am 30. September 2013 hatte die Evia Bank 59 Beschäftigte und unterhielt 4 Niederlassungen. Die Alpha-Bank-Gruppe übernahm keine Niederlassungen der Evia Bank. Die Beschäftigten der Evia Bank wurden entlassen und von der Alpha-Bank-Gruppe selektiv wiedereingestellt.
2.2.2.3. Western Macedonia Bank
(60)
Im Jahr 1995 wurde die Entwicklungskreditgenossenschaft der Präfektur Kozani gegründet. Seit 2008 arbeitete die Genossenschaft unter dem neuen Namen „Cooperative Bank of Western Macedonia“.
(61)
Am 22. Juli 2013 forderte die Bank of Greece die Western Macedonia Bank zur Wiederherstellung ihrer Core-Tier-1-Quote auf. Die Western Macedonia Bank schritt zu einer Kapitalerhöhung durch ein öffentliches Zeichnungsangebot von Genossenschaftsanteilen. Laut Prospekt wurde die Core-Tier-1-Quote der Western Macedonia Bank, berechnet auf der Grundlage der Finanzdaten der Bank zum 30. September 2013, auf -11 % geschätzt und lag somit unterhalb der von der Bank of Greece festgelegten Mindestanforderungen für die Kapitaladäquanz. Die angestrebte Kapitalerhöhung scheiterte jedoch, da sie auf unzureichendes Interesse bei den Anlegern stieß.
(62)
Deshalb schritt die Bank of Greece am 8. Oktober 2013 zur Abwicklung der Western Macedonia Bank. Der Western Macedonia Bank wurde die Lizenz entzogen, und sie wurde liquidiert (40). Ausgewählte Verbindlichkeiten der Western Macedonia Bank wurden auf die Alpha-Bank-Gruppe übertragen (41). Der Bank of Greece zufolge (42) belief sich der Marktwert der übertragenen Vermögenswerte auf 2 Mio. EUR, während der Marktwert der übertragenen Verbindlichkeiten 84 Mio. EUR betrug, woraus sich die Finanzierungslücke von 82 Mio. EUR ergab. Die Finanzierungslücke wurde gemäß Gesetz 3601/2007 Artikel 63 Sektion D Absatz 13 vom HFSF geschlossen. Im Dezember 2013 zahlte der HFSF zwei Drittel der gesamten Finanzierungslücke, d. h. 55 Mio. EUR, aus, und zwar in EFSF-Schuldverschreibungen. Zugleich verpflichtete er sich, den verbleibenden Betrag von 27 Mio. EUR bei der endgültigen Feststellung der Finanzierungslücke zu begleichen.
(63)
Am 30. September 2013 hatte die Western Macedonia Bank 36 Beschäftigte und unterhielt 3 Niederlassungen. Die Alpha-Bank-Gruppe übernahm keine Niederlassungen der Western Macedonia Bank. Die Beschäftigten der Western Macedonia Bank wurden entlassen und von der Alpha-Bank-Gruppe selektiv wiedereingestellt.
(64)
In Tabelle 7 sind die wichtigsten Zahlen der drei Genossenschaftsbanken dargestellt.
Tabelle 7
Kennzahlen der drei Genossenschaftsbanken (in Mio. EUR)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B)-(A)
(E) = 2,1 %* (C)
Marktwert der übertragenen Vermögenswerte
Marktwert der übertragenen Verbindlichkeiten
Davon übertragene Einlagen
Ursprüngliche Finanzierungslücke
Kaufpreis
(2,1 % der übertr. Einlagen)
Dodecanese Bank
6
255
255
249
5
Evia Bank
2
98
95
96
2
Western Macedonia Bank
2
84
82
82
2
Insgesamt
427
9
Quellen:
Beschlüsse 97/1, 97/2, 97/3 vom 8.2.2013 des Ausschusses für Kredit- und Versicherungsgeschäfte der Bank of Greece.
Beschlüsse 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5, 14/6, 14/7, 14/8 vom 8.12.2013 des Ausschusses für Abwicklungsmaßnahmen der Bank of Greece.
2.2.3. Erwerb der Citibank Greece
(65)
Die Citibank International wurde 1812 gegründet. In Griechenland ist die Citibank seit 1964 niedergelassen und konzentrierte sich zunächst vor allem auf Redereien und sonstige Geschäftskunden. Im Jahr 1980 begann die Citibank Greece die Ausweitung ihrer Geschäftstätigkeit auf das Privatkundengeschäft. Die Citibank Greece ist derzeit sowohl im Privatkunden- als auch im Geschäftskundenbereich tätig und unterhält ein landesweites Netz von 20 Niederlassungen.
(66)
Am 29. Mai 2014 ging beim HFSF ein Antrag der Alpha-Bank-Gruppe auf Genehmigung des Erwerbs der Citibank Greece, einschließlich Diners Club Greece („Diners“), ein (43).
(67)
Die Alpha-Bank-Gruppe brachte ihre Absicht zum Ausdruck, die Tätigkeiten der Citibank Greece zu erwerben, einschließlich der Kundendarlehen (Gesamtbetrag netto 442 Mio. EUR sowie 1,115 Mrd. EUR an notleidenden Krediten („NPL“ - non-performing loans), vollständig abgeschrieben), der Kundeneinlagen (Gesamtbetrag 1,067 Mrd. EUR), der verwalteten Vermögenswerte (1,186 Mrd. EUR), der Privatkundenniederlassungen, des Geldautomatennetzes (44) und der Beschäftigten (45). Ferner brachte die Alpha-Bank-Gruppe ihre Absicht zum Ausdruck, 100 % des Stammaktienkapitals von Diners zu erwerben.
(68)
Der Kaufpreis wurde auf 2 Mio. EUR festgelegt.
(69)
Am 5. Juni 2014 erteilte der HFSF seine Zustimmung zum Erwerb der Citibank Greece durch die Alpha-Bank-Gruppe.
2.3. UNTERSTÜTZUNGSMASSNAHMEN
2.3.1. Der Alpha-Bank-Gruppe im Rahmen des Hilfspakets für griechische Banken gewährte Unterstützungsmaßnahmen (Maßnahmen L1 und A)
(70)
Im Rahmen des Hilfspakets für griechische Banken - der Rekapitalisierungsmaßnahme, der Garantiemaßnahme und der Staatsanleihenmaßnahme - erhielt die Alpha-Bank-Gruppe mehrere Arten der Unterstützung.
2.3.1.1. Staatliche Liquiditätshilfe im Rahmen der Garantie- und der Staatsanleihenmaßnahme (Maßnahme L1)
(71)
Die Alpha-Bank-Gruppe profitierte und profitiert weiterhin von Unterstützung im Rahmen der Garantie- und der Staatsanleihenmaßnahme. Diese Art der Unterstützung wird im vorliegenden Beschluss als „Maßnahme L1“ bezeichnet. Zum 30. November 2011 beliefen sich die der Alpha-Bank-Gruppe gewährten Garantien auf rund 14,0 Mrd. EUR. Zum 30. September 2011 hatte die Alpha-Bank-Gruppe Kredite in Form von Staatsanleihen in Höhe von 1,6 Mrd. EUR erhalten (46).
(72)
In dem von Griechenland der Kommission am 12. Juni 2014 übermittelten Umstrukturierungsplan für die Alpha-Bank-Gruppe signalisierte Griechenland seine Absicht, während der Dauer der Umstrukturierung im Rahmen des Hilfspakets für griechische Banken weiterhin Garantien zu leisten und Kredite in Form von Staatsanleihen zu gewähren.
2.3.1.2. Staatliche Rekapitalisierung im Rahmen der Rekapitalisierungsmaßnahme (Maßnahme A)
(73)
Im Mai 2009 wurde der Alpha-Bank-Gruppe im Rahmen der Rekapitalisierungsmaßnahme des Hilfspakets für griechische Banken Kapital in Höhe von 940 Mio. EUR zugeführt (Maßnahme A). Diese Kapitalzuführung entsprach rund 2 % der risikogewichteten Aktiva (47) („RWA“), die die Alpha-Bank-Gruppe damals hatte.
(74)
Die Rekapitalisierung bestand in von Griechenland gezeichneten Vorzugsaktien mit einer Kuponzahlung von 10 % und einer Laufzeit von fünf Jahren.
(75)
Die Alpha-Bank-Gruppe kauft die Vorzugsaktien am 17. April 2014 zurück, wie in Erwägungsgrund 41 erläutert.
2.3.2. Staatlich garantierte ELA (Maßnahme L2)
(76)
Die Notfall-Liquiditätshilfe (ELA) ist eine außergewöhnliche Maßnahme, durch die ein solventes Finanzinstitut, das vorübergehende Liquiditätsprobleme hat, eine Finanzierung durch das Eurosystem erhalten kann, ohne dass dieser Vorgang Bestandteil der einheitlichen Währungspolitik ist. Der vom Finanzinstitut für die ELA gezahlte Zinssatz ist […] (48) Basispunkte höher als der für die reguläre Refinanzierung über die Zentralbank zu entrichtende Zinssatz.
(77)
Da die Bank of Greece für das ELA-Programm verantwortlich ist, bedeutet das, dass sämtliche Kosten und Risiken in Verbindung mit der ELA von der Bank of Greece getragen werden. Griechenland gewährte der Bank of Greece eine staatliche Garantie über den von der Bank of Greece für die ELA bereitgestellten Gesamtbetrag (49). Die Annahme von Artikel 50 Absatz 7 des Gesetzes 3943/2011, mit dem Artikel 65 Absatz 1 des Gesetzes 2362/1995 geändert wurde, ermöglichte dem Finanzminister, der Bank of Greece staatliche Garantien zu gewähren, um die Forderungen der Bank of Greece gegenüber den Kreditinstituten zu sichern. Die Banken, die von der ELA profitieren, müssen dem Staat eine Garantiegebühr in Höhe von […] Basispunkten zahlen.
(78)
Zum 31. Dezember 2011 hatte die Alpha-Bank-Gruppe eine staatlich garantierte ELA in Höhe von 6,7 Mrd. EUR (50) erhalten, und zum 31. Dezember 2012 hatte die Alpha-Bank-Gruppe von einer staatlich garantierten ELA in Höhe von 23,6 Mrd. EUR (51) profitiert.
2.3.3. Der Alpha-Bank-Gruppe durch den HFSF gewährte Unterstützungsmaßnahmen (Maßnahmen B1, B2, B3 und B4)
(79)
Seit 2012 profitierte die Alpha-Bank-Gruppe von mehreren Kapitalhilfemaßnahmen durch den HFSF. Tabelle 8 enthält eine Übersicht über diese Unterstützungsmaßnahmen.
Tabelle 8
Der Bank durch den HFSF gewährte Unterstützungsmaßnahmen
1. Zwischenfinanzierung - Mai 2012
2. Zwischenfinanzierung - Dez. 2012
Verpflichtungserklärung - Dez. 2012
Beteiligung des HFSF an der Rekapitalisierung vom Frühjahr 2013 - Mai 2013
Maßnahme
B1
B2
B3
B4
Betrag
(in Mio. EUR)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1. Erste Zwischenfinanzierung (Maßnahme B1)
(80)
Die Erwägungsgründe 14 bis 32 des Einleitungsbeschlusses zur Alpha Bank (52) enthalten eine ausführliche Beschreibung der ersten Zwischenfinanzierung vom Mai 2012 (Maßnahme B1). Der Hintergrund und die wesentlichen Merkmale dieser Maßnahme werden in diesem Abschnitt dargelegt.
(81)
Am 20. April 2012 gab der HFSF in einem Schreiben an die Alpha-Bank-Gruppe die Verpflichtung ab, sich mit bis zu 1,9 Mrd. EUR an der geplanten Aufstockung des Aktienkapitals der Alpha-Bank-Gruppe zu beteiligen.
(82)
Im Rahmen von Maßnahme B1 übertrug der HFSF der Alpha-Bank-Gruppe am 28. Mai 2012 EFSF-Anleihen in Höhe von 1,9 Mrd. EUR im Einklang mit den im Gesetz 3864/2010 zur Gründung des HFSF („HFSF-Gesetz“) enthaltenen Bestimmungen für Zwischenfinanzierungen. Bei den auf die Alpha-Bank-Gruppe übertragenen EFSF-Anleihen handelte es sich um EFSF-Schuldverschreibungen mit variabler Verzinsung und Laufzeiten zwischen sechs und zehn Jahren sowie dem Emissionsdatum 19. April 2012. Die Kommission hat in Erwägungsgrund 48 des Einleitungsbeschlusses zur Alpha Bank Folgendes festgestellt: „Mit der Zwischenfinanzierung vom 28. Mai 2012 wird die in der Zusage eingegangene Verpflichtung umgesetzt, sodass die Zwischenfinanzierung eine Fortsetzung ein und derselben Beihilfe darstellt.“ Die beiden in der Verpflichtungserklärung und in der ersten Zwischenfinanzierung genannten Beträge wurden von der Bank of Greece entsprechend berechnet, um sicherzustellen, dass die Alpha-Bank-Gruppe zum 31. Dezember 2011, dem Datum der rückwirkenden Verbuchung der Zwischenfinanzierung in den Büchern der Alpha-Bank-Gruppe, eine Eigenkapitalquote von insgesamt 8 % erzielen würde. Wie in Tabelle 3 ersichtlich ist, wurde durch Maßnahme B1 nur ein begrenzter Teil des durch den Stresstest 2012 ermittelten Gesamtkapitalbedarfs gedeckt. Von der Alpha-Bank-Gruppe wurde erwartet, dass sie sich weiteres Kapital durch eine zukünftige Kapitalaufstockung beschaffen werde, und mit der Zwischenfinanzierung sollte die Berechtigung der Alpha-Bank-Gruppe, sich Finanzmittel über die EZB zu beschaffen, bis zu dieser Kapitalaufstockung aufrechterhalten werden.
(83)
In Bezug auf den Zeitraum zwischen der ersten Zwischenfinanzierung und ihrer Überführung in Stammaktien und andere konvertierbare Finanzinstrumente wurde in der zwischen der Alpha-Bank-Gruppe und dem HFSF geschlossenen Vorzeichnungsvereinbarung festgelegt, dass die Alpha-Bank-Gruppe dem HFSF eine jährliche Gebühr von 1 % des Nennwerts der EFSF-Schuldverschreibungen zahlen muss und alle Kuponzahlungen und aufgelaufenen Zinsen aus den EFSF-Schuldverschreibungen für diesen Zeitraum als weiterer Kapitalbeitrag des HFSF für die Alpha-Bank-Gruppe betrachtet werden (53).
2.3.3.2. Zweite Zwischenfinanzierung (Maßnahme B2)
(84)
Im Herbst 2012 verbuchte die Alpha-Bank-Gruppe weitere Verluste. Ihr Kapital unterschritt somit erneut die Mindestkapitalanforderungen, die erfüllt werden mussten, um weiterhin Zugang zur Refinanzierung über die EZB zu haben.
(85)
Somit war eine zweite Zwischenfinanzierung erforderlich. Am 21. Dezember 2012 stellte der HFSF eine zweite Zwischenfinanzierung in Höhe von 1,042 Mrd. EUR bereit (Maßnahme B2); diese erfolgte erneut durch die Übertragung von EFSF-Anleihen auf die Alpha-Bank-Gruppe.
2.3.3.3. Die Verpflichtungserklärung vom 21. Dezember 2012 (Maßnahme B3)
(86)
Zusätzlich zur zweiten Zwischenfinanzierung ging am 21. Dezember 2012 bei der Alpha-Bank-Gruppe eine Verpflichtungserklärung des HFSF ein, aus der hervorging, dass sich der HFSF mit bis zu 1,629 Mrd. EUR insgesamt an einer Aufstockung des Aktienkapitals der Alpha-Bank-Gruppe sowie an der Ausgabe konvertierbarer Kapitalinstrumente beteiligen werde (Maßnahme B3).
(87)
Die Bereitstellung der beiden Zwischenfinanzierungen (Maßnahmen B1 und B2) und des im Dezember 2012 zusätzlich zugesagten Betrags (Maßnahme B3) bedeutete, dass der HFSF sich zur Deckung des im Stresstest 2012 ermittelten gesamten Kapitalbedarfs (4,571 Mrd. EUR (54)) verpflichtet hatte.
2.3.3.4. Beteiligung des HFSF an der Rekapitalisierung vom Frühjahr 2013 (Maßnahme B4)
(88)
Am 16. April 2013 genehmigten die Aktionäre der Alpha-Bank-Gruppe auf ihrer Hauptversammlung eine Aufstockung des Aktienkapitals der Alpha-Bank-Gruppe. Am 1. Mai 2013 gab die Alpha-Bank-Gruppe die vollständige Zeichnung des Bezugsrechteangebots im Umfang von 457 Mio. EUR sowie die Einleitung einer Privatplatzierung im Umfang von bis zu 93 Mio. EUR zu einem Preis von 0,44 EUR pro neuer Aktie (55) bekannt.
(89)
Am 3. Juni 2013 gab die Alpha-Bank-Gruppe den Abschluss der Bezugsrechteausgabe sowie die vollständige Zuteilung der Privatplatzierung bekannt (56). Somit belief sich der Gesamtbetrag der privaten Beteiligung an der Aufstockung des Aktienkapitals der Alpha-Bank-Gruppe auf 550 Mio. EUR.
(90)
Am selben Tag gab die Alpha-Bank-Gruppe auch bekannt, dass der HFSF 9 138 636 364 Aktien zu einem Preis von 0,44 EUR pro Aktie zeichnen würde. Im Zuge der Rekapitalisierung vom Frühjahr 2013 erhielt die Alpha-Bank-Gruppe vom HFSF eine Kapitalzuführung von insgesamt 4 021 EUR in Form von Stammaktien (Maßnahme B4). Dieser Betrag entspricht der Summe der Maßnahmen B1, B2 und B3, nach Abzug des Betrags der privaten Beteiligung. Die vom HFSF gehaltenen Aktien verleihen dem HFSF ein begrenztes Stimmrecht, da bei der Kapitalerhöhung eine private Beteiligung von 12 % erreicht wurde. Nach dem HFSF-Gesetz behalten die privaten Anleger die Kontrolle über die Alpha-Bank-Gruppe, wenn sie bei der von der Alpha-Bank-Gruppe benötigten Kapitalzuführung einen Beitrag von mehr als 10 % leisten. Bei maßgeblichen Unternehmensentscheidungen hat der HFSF jedoch sehr wohl volles Stimmrecht.
(91)
Im Zuge der Aufstockung des Aktienkapitals der Alpha-Bank-Gruppe (Maßnahmen B4) wurden die erste und die zweite Zwischenfinanzierung (die Maßnahmen B1 und B2) in eine dauerhafte Rekapitalisierung überführt, und die Verpflichtung zur Gewährung einer weiteren Kapitalhilfe (Maßnahme B3) wurde teilweise umgesetzt.
(92)
Der Kurs der neuen Aktien wurde auf 50 % des volumengewichteten Durchschnittskurses über die 50 Börsentage, die der Festlegung des Emissionskurses vorausgingen, festgesetzt. Infolge des auf der außerordentlichen Hauptversammlung am 16. April 2012 (57) beschlossenen umgekehrten Aktiensplits (58) wurde der Kurs der neuen Aktien auf 0,44 EUR pro Aktie festgesetzt.
(93)
Unmittelbar nach der Rekapitalisierung vom Frühjahr 2013 wurde der HFSF mit einem Anteil von 83,66 % zum Hauptanteilseigner der Alpha-Bank-Gruppe (59). Der HFSF gab 1 233 503 482 Optionsscheine aus und teilte den privaten Anlegern entgeltfrei einen Optionsschein pro gezeichneter Aktie zu (60). Jeder Optionsschein verleiht das Recht zum Kauf von 7,40 Aktien aus dem Bestand des HFSF, zu bestimmten Zeitpunkten und Ausübungspreisen. Das erste Ausübungsdatum war der 10. Dezember 2013, und die Optionsscheine können zweimal pro Jahr ausgeübt werden, bis zum 10. Dezember 2017. Der Ausübungspreis ist gleich dem Zeichnungskurs von 0,44 EUR zuzüglich einer jährlichen Verzinsung (4 % für Jahr 1, 5 % für Jahr 2, 6 % für Jahr 3, 7 % für Jahr 4 und schließlich 8 % p.a. für die letzten 6 Monate) (61).
(94)
Im HFSF-Gesetz in seiner geänderten Fassung von 2014 ist niedergelegt, dass im Falle einer Bezugsrechteausgabe nur der Ausübungspreis der Optionsscheine angepasst werden darf. Zudem sollen etwaige Anpassungen ex post vorgenommen werden und nur bis zu dem Betrag der realisierten Erlöse aus dem Verkauf der Bezugsrechte des HFSF. Für den Fall einer Kapitalaufstockung unter Verzicht auf das Recht auf vorzugsweise Zeichnung ist keine Anpassung vorgesehen.
2.3.4. Staatliche Unterstützungsmaßnahmen für die drei Genossenschaftsbanken
(95)
Wie in Abschnitt 2.2.2 angeführt, schätzte die Bank of Greece die Finanzierungslücken der Dodecanese Bank, der Evia Bank und der Western Macedonia Bank auf 249 Mio. EUR bzw. 96 Mio. EUR bzw. 82 Mio. EUR. Somit wurde der Gesamtbetrag der Finanzierungslücken auf 427 Mio. EUR geschätzt. Sie wurden vom HFSF geschlossen, welcher der Alpha-Bank-Gruppe EFSF-Anleihen in entsprechender Höhe gab.
2.4. DER UMSTRUKTURIERUNGSPLAN
(96)
Am 12. Juni 2014 legte Griechenland den Umstrukturierungsplan für die Alpha-Bank-Gruppe vor, in dem dargelegt wird, wie die Alpha-Bank-Gruppe, als fusioniertes Unternehmen infolge der Übernahme der Emporiki Bank und der Einlagen der drei Genossenschaftsbanken, die Wiederherstellung ihrer langfristigen Rentabilität beabsichtigte.
2.4.1. Inlandsgeschäft
(97)
Im Zuge des Umstrukturierungsplans wird sich die Alpha-Bank-Gruppe auf ihr Kerngeschäft in Griechenland konzentrieren. Während ihre internationalen Aktivitäten über 20 % der Gesamtaktiva im Dezember 2009 und 15 % der Gesamtaktiva im Juni 2013 (62) ausmachten, sollte dieser Anteil zum Ende 2018 auf circa […] (63) sinken.
(98)
Die Hauptpriorität der Alpha-Bank-Gruppe ist, ihr Inlandsbankgeschäft wieder rentabel zu machen. Zu diesem Zweck enthält der Umstrukturierungsplan eine Reihe von Maßnahmen zur Verbesserung der operativen Effizienz und zur Erhöhung der Nettozinsspanne der Alpha-Bank-Gruppe sowie Maßnahmen zur Verbesserung ihrer Kapitalausstattung und ihrer Bilanzstruktur.
(99)
Zur Verbesserung ihrer operativen Effizienz hatte die Alpha-Bank-Gruppe bereits einige Zeit vor dem Erwerb der Emporiki Bank und der drei Genossenschaftsbanken ein umfassendes Rationalisierungsprogramm in die Wege geleitet. Zwischen dem 31. Dezember 2010 und dem 30. September 2012 hat die Alpha-Bank-Gruppe ihre physische Präsenz in Griechenland reduziert. Sie hat die Anzahl ihrer Niederlassungen von 458 im Jahr 2010 auf 426 im Jahr 2012 (64) verringert und zudem über den gleichen Zeitraum die Belegschaftsstärke bei ihren Aktivitäten im griechischen Banken- und Nichtbankensektor um mehrere Hundert Beschäftigte verringert (65).
(100)
Von Dezember 2012 bis Dezember 2017 plant die Alpha-Bank-Gruppe eine weitere Verringerung der Anzahl ihrer Niederlassungen in Griechenland von 739 auf […]. Die Anzahl der Beschäftigten bei ihren Aktivitäten im griechischen Banken- und Nichtbankensektor wird von 11 435 auf […] (66) zurückgehen.
(101)
Die höhere Effizienz im Hinblick auf das Niederlassungsnetz und die Belegschaft wird dazu beitragen, die Gesamtkosten der griechischen Aktivitäten der Alpha-Bank-Gruppe um […] % von 1,345 Mrd. EUR auf Pro-forma-Basis im Jahr 2012 auf […] EUR im Jahr 2017 (67) zu senken. In der Folge wird das erwartete Verhältnis von Kosten zu Einlagen beim Inlandsgeschäft der Alpha-Bank-Gruppe am Ende des Umstrukturierungszeitraums auf unter […] % fallen.
(102)
Im Umstrukturierungsplan wird außerdem dargelegt, wie die Alpha-Bank-Gruppe ihre Finanzierungskosten verringern möchte, was für die Wiederherstellung ihrer Rentabilität von grundlegender Bedeutung ist. Die Alpha-Bank-Gruppe geht davon aus, vor dem Hintergrund eines stabileren Umfelds und insbesondere der vorhergesagten Stabilisierung und Erholung der griechischen Wirtschaft, die ab 2014 wieder wachsen soll, niedrigere Zinssätze für ihre Einlagen zahlen zu können. Die Einlagenzinsen (durchschnittliche Zinssätze für Termin-, Sicht- und Spareinlagen) in Griechenland werden voraussichtlich sinken. Diese Verringerung soll vorwiegend durch die Zahlung wesentlich niedrigerer Zinssätze für Termineinlagen erzielt werden. Desgleichen wird sich die Abhängigkeit der Alpha-Bank-Gruppe von der staatlich garantierten ELA und der umfassenden Finanzierung durch das Eurosystem von 32 % ihrer Gesamtaktiva im Jahr 2012 auf nur […] % im Jahr 2017 (68) verringern.
(103)
Im Umstrukturierungsplan wird ebenfalls davon ausgegangen, dass die Alpha-Bank-Gruppe ihre Bilanz stärken wird. Das Verhältnis von Krediten zu Einlagen in Griechenland wird 2018 auf […] % sinken (von 131 % im Jahr 2012 (69)); dagegen wird sich ihre Kapitaladäquanz weiter verbessern.
(104)
Eine weitere Priorität der Alpha-Bank-Gruppe ist der Umgang mit notleidenden Krediten. Die Alpha-Bank-Gruppe wird ihre Kreditprozesse bezüglich der Kreditvergabe (bessere Deckung durch Sicherheiten, engere Limits) und bezüglich des Umgangs mit notleidenden Krediten verbessern. Die Quote der notleidenden Kredite (NPL - non-performing loans) wird 2014 […] % erreichen und anschließend bis Ende des Umstrukturierungszeitraums auf voraussichtlich […] % sinken (70). Die Kosten für die Deckung der Risiken (Wertminderungen) werden infolge der Erholung der griechischen Wirtschaft von 2,799 Mrd. EUR auf Pro-forma-Basis (d. h. unter Einbeziehung der Emporiki Bank) im Jahr 2012 auf […] EUR im Jahr 2018 (71) zurückgehen.
(105)
Mit einer verbesserten operativen Effizienz, einer gesteigerten Nettozinsspanne und sinkenden Kosten für die Deckung der Risiken wird die Alpha-Bank-Gruppe ab 2015 im Inlandsgeschäft wieder rentabel arbeiten können. […]. Die Eigenkapitalrendite in Griechenland wird 2018 […] % erreichen (72).
2.4.2. Internationales Bankgeschäft
(106)
Die Alpha-Bank-Gruppe hat bereits mit der Verringerung des Verschuldungsgrads und der Umstrukturierung ihres internationalen Netzes begonnen. Ihre ukrainische Tochtergesellschaft hat sie im August 2013 verkauft. Die Anzahl der Niederlassungen in Südosteuropa wurde von 622 im Jahr 2009 auf 488 im Jahr 2012 (73) verringert.
(107)
Die Alpha-Bank-Gruppe wird die Verringerung des Verschuldungsgrads und die Umstrukturierung ihres internationalen Netzes fortsetzen. Die Alpha-Bank-Gruppe beabsichtigt, ihre Auslandsaktiva auf […] Mrd. EUR zu begrenzen. Zur Einhaltung dieses Ziels wird die Alpha-Bank-Gruppe jede Kombination von Veräußerungen und Verringerungen des Verschuldungsgrads ihres Portfolios in Betracht ziehen. Diese angestrebte Größe der Auslandsaktiva der Alpha-Bank-Gruppe entspricht einer Verringerung ihrer Auslandsaktiva zum 31. Dezember 2012 um […] % […].
(108)
Im Umstrukturierungsplan wird betont, dass sich die Abhängigkeit der ausländischen Tochtergesellschaften von ihrer griechischen Muttergesellschaft im Hinblick auf ihre Liquiditätsausstattung verringern muss. Die gruppeninterne Finanzierung für die ausländischen Tochtergesellschaften wird sich von 2013 bis 2017 (74) von 4,172 Mrd. EUR auf […] EUR verringern.
(109)
Um die Rentabilität ihrer Auslandsaktivitäten zu steigern, plant die Alpha-Bank-Gruppe die Umsetzung eines Programms zur deutlichen Kostensenkung im internationalen Netz, mit einer Verringerung der Anzahl der Niederlassungen und Beschäftigten. So sollen beispielsweise in […] zwischen 2012 und 2018 (75) […] Niederlassungen von […] geschlossen werden, während die Belegschaftsstärke um […] Beschäftigte (-[…]) verringert werden soll.
(110)
Dadurch wird die Eigenkapitalrendite […] (76) erreichen.
2.4.3. Beschaffung von privatem Kapital und Beitrag von Altaktionären und nachrangigen Gläubigern
(111)
Es ist der Alpha-Bank-Gruppe gelungen, sich Kapital in beträchtlicher Höhe auf dem Markt zu beschaffen, wodurch sich die von ihr benötigte staatliche Unterstützung verringerte.
(112)
Als erstes beschaffte sich die Alpha-Bank-Gruppe 2009 etwas privates Kapital, mit einer Bezugsrechteausgabe im Umfang von 986 Mio. EUR (77). Wie in Erwägungsgrund 89 angeführt, ist es der Alpha-Bank-Gruppe im Zuge der Rekapitalisierung vom Frühjahr 2013 auch gelungen, privates Kapital anzuwerben. Die Altaktionäre wurden durch die Rekapitalisierung vom Frühjahr 2013 stark verwässert, da der HFSF 83,66 % der Anteile der Alpha-Bank-Gruppe erhielt und den Altaktionären nur 4,9 % der Anteile verblieben. Seit 2008 wurde keine Bardividende mehr ausgeschüttet.
(113)
Im März 2014 beschaffte sich die Alpha-Bank-Gruppe auf dem Markt 1,2 Mrd. EUR Kapital, um ihren zusätzlichen Kapitalbedarf zu decken und die von Griechenland gehaltenen Vorzugsaktien zurückzukaufen. Diese neuen Aktien wurden zu einem höheren Kurs ausgegeben als der HFSF bei der Rekapitalisierung vom Frühjahr 2013 bezahlt hatte.
(114)
Am 20. April 2012 lancierte die Alpha-Bank-Gruppe ein Angebot zum Rückkauf von Tier-1-Papieren, Upper-Tier-2-Papieren und Lower-Tier-2-Papieren zu Kaufpreisen von 40 %, 60 % und 60 % des jeweiligen Nennwerts in bar. Dieser Rückkaufpreis wurde auf der Grundlage des Marktwerts der Instrumente festgesetzt; darin enthalten war ein Aufschlag von maximal zehn Prozentpunkten, um den Anlegern einen Anreiz für die Beteiligung am Rückkauf zu bieten. Am 7. Mai 2012 gab die Alpha-Bank-Gruppe die Ergebnisse des Rückkaufs (78) bekannt. Die Annahmequote betrug insgesamt 66 %, womit ein Kapitalertrag von 333 Mio. EUR anfiel. Am 19. Mai 2013 gab die Alpha-Bank-Gruppe eine weitere Passivmanagementoption für einen ausstehenden Nennbetrag von 316 Mio. EUR bekannt. Die Alpha-Bank-Gruppe lancierte ein Angebot zum Rückkauf von Tier-1-Papieren, Upper-Tier-2-Papieren und Lower-Tier-2-Papieren zu Kaufpreisen von 35 %, 55 % und 55 % des jeweiligen Nennwerts in bar. Dieser Rückkaufpreis wurde auf der Grundlage des Marktwerts der Instrumente festgesetzt; darin enthalten war ein Aufschlag von maximal zehn Prozentpunkten, um den Anlegern einen Anreiz für die Beteiligung am Rückkauf zu bieten. Die Annahmequote betrug 58 %, womit ein Kapitalertrag von 103 Mio. EUR anfiel.
(115)
Infolge der beiden Rückkaufaktionen ging der ausstehende Betrag an nachrangigen und hybriden Schuldtiteln von 985 Mio. EUR auf 134 Mio. EUR zurück.
2.5. VERPFLICHTUNGEN DER GRIECHISCHEN BEHÖRDEN
(116)
Griechenland verpflichtete sich am 12. Juni 2014, dass die Alpha-Bank-Gruppe und ihre verbundenen Unternehmen den am gleichen Datum vorgelegten Umstrukturierungsplan umsetzen werden, und ging darüber hinaus weitere Verpflichtungen bezüglich der Umsetzung des Umstrukturierungsplans ein. Diese weiteren Verpflichtungen, die im Anhang aufgelistet sind, werden in diesem Abschnitt kurz zusammengefasst.
(117)
Zunächst ging Griechenland die Verpflichtung ein, dass die Alpha-Bank-Gruppe ihren Geschäftsbetrieb in Griechenland umstrukturiert, wobei die maximale Zahl von Niederlassungen und Mitarbeitern sowie die maximalen Gesamtkosten festgesetzt wurden, die zum 31. Dezember 2017 angestrebt werden sollten (79).
(118)
Des Weiteren verpflichtete sich Griechenland, dass die Alpha-Bank-Gruppe die Kosten für die in Griechenland bei ihr getätigten Einlagen verringert und das festgelegte maximale Verhältnis von Krediten zu Einlagen zum 31. Dezember 2017 einhält (80).
(119)
Bezüglich der ausländischen Tochtergesellschaften der Alpha-Bank-Gruppe gab Griechenland die Verpflichtungszusage, dass die Alpha-Bank-Gruppe nur dann weitere Kapitalhilfen leistet, wenn zuvor festgelegte Bedingungen erfüllt werden. Außerdem hat Griechenland die Verpflichtung abgegeben, dass die Alpha-Bank-Gruppe bis 30. Juni 2018 (81) eine deutliche Verringerung des Verschuldungsgrads bei ihren Auslandsaktiva vornimmt.
(120)
Griechenland hat eine Verpflichtung abgegeben, dass die Alpha-Bank-Gruppe eine Reihe von Wertpapieren veräußern und den Umfang ihrer Beteiligungen an nicht-börsennotierten Unternehmen („Private-Equity-Portfolio“) verkleinern wird. Des Weiteren wird die Alpha-Bank-Gruppe, mit wenigen Ausnahmen, keine Wertpapiere mit dem Rating „Non-Investment Grade“ erwerben (82).
(121)
Griechenland hat eine Reihe von Verpflichtungen in Bezug auf die Corporate Governance der Alpha-Bank-Gruppe abgegeben. Griechenland verpflichtete sich, die Vergütung der Mitarbeiter und Führungskräfte der Alpha-Bank-Gruppe zu begrenzen, damit die Alpha-Bank-Gruppe die griechischen Gesetze zu Corporate Governance erfüllt und eine effiziente und geeignete Organisationsstruktur einrichtet (83).
(122)
Griechenland hat außerdem eine Verpflichtung abgegeben, dass die Alpha-Bank-Gruppe hochwertige Kreditvergaberichtlinien umsetzen wird, um sicherzustellen, dass auf die Kreditvergabe und die Umschuldung von Darlehen bezogene Entscheidungen auf die Maximierung der wirtschaftlichen Lebensfähigkeit und der Rentabilität der Alpha-Bank-Gruppe abzielen. Griechenland hat sich verpflichtet, dass die Alpha-Bank-Gruppe hohe Standards hinsichtlich der Überwachung von Kreditrisiken und der Umschuldung von Darlehen (84) einhalten wird.
(123)
Eine Reihe von Verpflichtungen beziehen sich auf die Geschäfte der Alpha-Bank-Gruppe mit verbundenen Kreditnehmern. Durch diese Verpflichtungen soll sichergestellt werden, dass die Alpha-Bank-Gruppe bei der Vergabe oder der Umschuldung von Darlehen an Mitarbeiter, Führungskräfte und Anteilseigner sowie an staatliche Einrichtungen, politische Parteien und Medienunternehmen nicht von der umsichtigen Bankenpraxis abweicht (85).
(124)
Ferner hat Griechenland eine Verpflichtung abgegeben, dass die Alpha-Bank-Gruppe bestimmte Verhaltenseinschränkungen beachten wird, beispielsweise ein Verbot von Kupon- und Dividendenzahlungen, ein Übernahmeverbot und ein Verbot der Werbung mit der staatlichen Unterstützung (86).
(125)
Die Umsetzung dieser Verpflichtungen wird bis zum 31. Dezember 2018 von einem Überwachungstreuhänder kontrolliert.
(126)
Unabhängig davon hat Griechenland erklärt, dass es vor jedem etwaigen Rückkauf der Optionsscheine durch die Alpha-Bank-Gruppe oder durch eine andere staatliche Stelle, einschließlich des HFSF (87), die Zustimmung der Kommission einholen wird.
3. GRÜNDE FÜR DIE EINLEITUNG DES FÖRMLICHEN PRÜFVERFAHRENS IN BEZUG AUF DIE ERSTE ZWISCHENFINANZIERUNG
(127)
Am 27. Juli 2012 leitete die Kommission das förmliche Prüfverfahren ein, um festzustellen, ob die Bedingungen der Bankenmitteilung 2008 (88) hinsichtlich der Geeignetheit, der Notwendigkeit und der Angemessenheit der ersten Zwischenfinanzierung durch den HFSF zugunsten der Alpha-Bank-Gruppe (Maßnahme B1) eingehalten worden waren.
(128)
Im Hinblick auf die Geeignetheit der Maßnahme hatte die Kommission angesichts der Tatsache, dass die Unterstützung erfolgte, nachdem bereits zuvor Rekapitalisierungen und Liquiditätshilfen gewährt worden waren, und in Anbetracht des langen Sanierungszeitraums jedoch Zweifel, ob von der Alpha-Bank-Gruppe alle machbaren Maßnahmen ergriffen worden waren, um in Zukunft keine Unterstützung mehr zu benötigen (89). Außerdem war der Kommission nicht klar, wer die Alpha-Bank-Gruppe kontrollieren würde, sobald die erste Zwischenfinanzierung durch eine dauerhafte Rekapitalisierung ersetzt wird (90), da die Alpha-Bank-Gruppe entweder unter staatliche Kontrolle oder unter die Kontrolle der privaten Minderheitsaktionäre gestellt werden könnte. Die Kommission erklärte, dass sie sicherstellen möchte, dass es in beiden Fällen zu keiner Verschlechterung der Geschäftsführung der Alpha-Bank-Gruppe und vor allem der Kreditvergabeverfahren kommt.
(129)
Was die Notwendigkeit der ersten Zwischenfinanzierung anbelangt, fragte sich die Kommission in Erwägungsgrund 66 des Einleitungsbeschlusses zur Alpha Bank, ob alle machbaren Maßnahmen ergriffen worden waren, damit die Alpha-Bank-Gruppe in Zukunft keine Unterstützung mehr benötigt. Da die Dauer der Zwischenfinanzierung unsicher war, konnte die Kommission außerdem nicht feststellen, ob die Maßnahme ausreichend war und mit den beihilferechtlichen Grundsätzen einer angemessenen Vergütung und Lastenverteilung übereinstimmte. Die Bedingungen für die Umwandlung der ersten Zwischenfinanzierung in eine dauerhafte Rekapitalisierung waren zum Zeitpunkt des Erlasses des Einleitungsbeschlusses zur Alpha Bank nicht bekannt; deshalb konnten diese von der Kommission nicht geprüft werden.
(130)
Bezüglich der Angemessenheit der Maßnahme zweifelte die Kommission, ob die Sicherheitsvorkehrungen (Verbot der Werbung mit den staatlichen Beihilfen, Verbot von Kupon- und Dividendenzahlungen, Verbot der Ausübung von Kaufoptionen und Rückkaufverbot, wie in Erwägungsgrund 71 des Einleitungsbeschlusses zur Alpha Bank beschrieben) für die erste Zwischenfinanzierung ausreichten. In Erwägungsgrund 72 des Einleitungsbeschlusses zur Alpha Bank stellte die Kommission fest, dass die Wettbewerbsverzerrungen unter Umständen auf fehlende Regeln zurückzuführen sind, mit denen die Koordinierung der vier größten griechischen Banken (die Alpha-Bank-Gruppe, Eurobank, National Bank of Greece und Piraeus Bank) durch den HFSF hätte verhindert werden können; ein weiterer Grund könnten mangelnde angemessene Sicherheitsvorkehrungen sein, die den Austausch vertraulicher Geschäftsinformationen zwischen diesen vier Banken verhindert hätten. Aus diesem Grund schlug die Kommission die Ernennung eines Überwachungstreuhänders vor, der in der Alpha-Bank-Gruppe vor Ort präsent sein sollte.
4. STELLUNGNAHMEN VON BETEILIGTEN ZUM FÖRMLICHEN PRÜFVERFAHREN IN BEZUG AUF DIE ERSTE ZWISCHENFINANZIERUNG
4.1. STELLUNGNAHME DER ALPHA-BANK-GRUPPE
(131)
Am 30. August 2012 ging bei der Kommission die Stellungnahme der Alpha-Bank-Gruppe zum Einleitungsbeschluss zur Alpha Bank ein.
(132)
Bezüglich der Geeignetheit der Maßnahme wies die Alpha-Bank-Gruppe daraufhin, dass sie sowohl in Griechenland als auch auf den Bankmärkten, auf denen sie tätig ist, systemrelevant sei. Ferner betonte die Bank, dass ihr Geschäftsmodell wirtschaftlich lebensfähig sei und dass dies im Laufe der langen und ehrenvollen Geschichte des Hauses unter Beweis gestellt worden sei.
(133)
Zudem merkte die Alpha-Bank-Gruppe an, dass beide Rekapitalisierungswellen als Nebenwirkungen eines sich erheblich verschlechternden wirtschaftlichen Umfelds zu betrachten seien und dass die zusätzlichen Unterstützungsmaßnahmen infolge der sich verschärfenden Finanzkrise ergriffen worden seien. Die Bank erklärte, dass sie unter allen griechischen Großbanken bisher die im Verhältnis geringste staatliche Unterstützung erhalten habe. Zur Frage, ob unverzüglich alle möglichen Maßnahmen ergriffen worden seien, um einen zukünftigen Unterstützungsbedarf der Alpha-Bank-Gruppe zu vermeiden, verwies die Alpha-Bank-Gruppe auf den Umstrukturierungsplan, in dem umfassende Einzelheiten zu den umgesetzten, laufenden und geplanten Maßnahmen zur Lastenverteilung enthalten seien. Die Alpha-Bank-Gruppe befand zudem, dass durch diese Maßnahmen sichergestellt sei, dass kein Aktionär ungeschoren davonkomme. Diese Maßnahmen würden - zusammen mit der bestehenden starken Geschäftsbasis und der Robustheit des Kapitalbewertungsprozesses - zu einer angemessenen Kapitalisierung der Alpha-Bank-Gruppe beitragen, was die Rückkehr in die Rentabilitätszone und letztlich das Verlassen des staatlichen Rettungsschirms ermöglichen werde.
(134)
Außerdem begrüßte die Alpha-Bank-Gruppe die Klarstellung der Bedingungen der dauerhaften Rekapitalisierung, da es zu begrüßen sei, wenn umfassend deutlich gemacht werde, aus welchen Gründen die Bank staatliche Unterstützung benötigte. Ferner wies sie daraufhin, dass die Rekapitalisierung eine Reaktion auf die Kapitaleinbußen infolge ihrer Mitwirkung am PSI-Programm - eines äußerst ungewöhnlichen und unvorhersehbaren Ereignisses - gewesen sei. Die Bank schloss sich der Auffassung an, dass sie durch den Erwerb von Staatschuldentiteln gemäß griechischen und europäischen Standards keine übermäßigen Risiken eingegangen sei. Sie erklärte, dass sie ohne das PSI-Programm die Rekapitalisierung 2012 nicht benötigt hätte, sondern gut aufgestellt gewesen wäre, um die Vorzugsaktien gemäß den Vertragsbedingungen zurückzukaufen. Ferner merkte die Alpha-Bank-Gruppe an, dass sie - selbst nachdem infolge der Mitwirkung am PSI-Programm erhebliche Kapitaleinbußen zu verbuchen gewesen seien - noch immer einen positiven Nettoinventarwert aufgewiesen habe.
(135)
Die Alpha-Bank-Gruppe fügte hinzu, dass sie auf einer sehr starken Geschäftsbasis tätig sei und sich äußerst proaktiv verhalten habe, um Maßnahmen für ein erfolgreiches Arbeiten in einem Zeitraum äußerster Belastung umzusetzen. Sie merkte an, dass sie seit Beginn der Krise keinerlei aggressive kommerzielle Strategie betrieben habe und keinerlei unangemessene Risiken eingegangen sei, sondern sich auf die Beherrschung der Kreditrisiken, auf das Ausgleichen von Ungleichgewichten in ihrem Finanzierungsprofil durch eine geordnete Verringerung des Verschuldungsgrads sowie auf die aktive Verbesserung ihrer Kostenbasis durch Rationalisierung der betrieblichen Plattform und Optimierung des Einkaufs konzentriert habe.
(136)
Ferner hob sie den erheblichen Grad der Lastenverteilung auf die Aktionäre hervor. Überdies verwies sie auf die beträchtlichen Sicherheitsmechanismen, mit denen die öffentliche Hand verhindern könne, dass rekapitalisierte Banken übermäßige Risiken eingehen, und für die ordnungsgemäße Umsetzung der Umstrukturierungspläne sorgen könne, wie beispielsweise die Berufung von Vertretern des Finanzministeriums und des HFSF in den Vorstand der Alpha-Bank-Gruppe und in die einschlägigen Ausschüsse. Die Bank unterstrich, dass der HFSF die Umsetzung des Umstrukturierungsplans überwachen werde und dass die Aussetzung des Stimmrechts des HFSF aufgehoben würde, falls es zu einer erheblichen Verletzung der Auflagen kommen sollte.
(137)
Aus den genannten Gründen befand die Alpha-Bank-Gruppe, dass die Architektur und die Bedingungen der dauerhaften Rekapitalisierung geeignet seien, um starke Anreize für Altaktionäre und Neuaktionäre zur Beteiligung an anstehenden Kapitalerhöhungen zu schaffen.
(138)
Im Hinblick auf die Notwendigkeit der Maßnahme erklärte die Alpha-Bank-Gruppe, dass es sich bei der Unterstützungsmaßnahme um eine Reaktion auf den durch das PSI-Programm verursachten Kapitalmangel handle, um dafür zu sorgen, dass die Bank die von der Bank of Greece festgelegte Kapitaladäquanzquote einhalten könne, weiterhin Zugang zu den Refinanzierungsmöglichkeiten der EZB habe und in der Lage sei, ihre Kunden und die griechische Wirtschaft in dieser schwierigen Phase zu unterstützen.
(139)
Im Hinblick auf die Angemessenheit der Maßnahme erklärte die Alpha-Bank-Gruppe, dass sie nicht beabsichtige, die staatliche Unterstützung in wettbewerbsverzerrender Weise zu nutzen. Sie betonte ferner, dass sie seit dem Erhalt der staatlichen Unterstützung keinerlei aggressive kommerzielle Strategie betrieben habe. Sie gab auch zu bedenken, dass alle griechischen Großbanken Empfänger von staatlicher Unterstützung sind und dass der Appetit ausländischer Akteure, auf dem griechischen Mark griechisches Risiko einzugehen, abnehme, so dass kaum die Möglichkeit bestehe, dass einer der Unterstützungsempfänger den Wettbewerb zum Schaden eines anderen Wirtschaftsakteurs verzerrt, der keine Unterstützung erhält.
4.2. STELLUNGNAHME EINER ANDEREN GRIECHISCHEN BANK
(140)
Am 3. Januar 2013 ging bei der Kommission die Stellungnahme einer griechischen Bank zum Einleitungsbeschluss zur Alpha Bank ein. Diese erklärte, dass die Rekapitalisierung griechischer Banken durch den HFSF grundsätzlich ein begrüßenswerter Schritt in Richtung eines gesünderen und rentableren Bankensystems sei und dass sie keine Einwände gegen die Rekapitalisierung der Alpha-Bank-Gruppe habe.
(141)
Die griechische Bank drückte ihre volle Unterstützung für die grundsätzliche Rekapitalisierung griechischer Banken durch den HFSF aus, merkte jedoch an, dass sie zur Minimierung von Wettbewerbsverzerrungen und zur Verhinderung von Diskriminierung erwarte, dass eine Rekapitalisierung durch den HFSF allen in Griechenland operierenden Banken unter ähnlichen Bedingungen offenstehe.
5. STELLUNGNAHME GRIECHENLANDS ZUM FÖRMLICHEN PRÜFVERFAHREN IN BEZUG AUF DIE ERSTE ZWISCHENFINANZIERUNG
(142)
Am 5. September 2012 übermittelte Griechenland seine von der Bank of Greece und dem HFSF erarbeitete Stellungnahme zum Einleitungsbeschluss zur Alpha Bank.
5.1. STELLUNGNAHME DER BANK OF GREECE
(143)
Bezüglich der Geeignetheit der ersten Zwischenfinanzierung merkte die Bank of Greece an, dass es sich bei der ersten Zwischenfinanzierung um eine vorläufige Maßnahme handle, da der Rekapitalisierungsprozess durch Aufstockungen des Aktienkapitals seitens der vier betroffenen Banken zum Abschluss gebracht werden solle.
(144)
Des Weiteren stellte die Bank of Greece fest, dass die Rekapitalisierung der größten griechischen Banken Bestandteil einer längerfristigen Umstrukturierung des griechischen Bankensektors ist. Wenn eine Bank in Privatbesitz bleibe, ändere sich die Geschäftsführung höchstwahrscheinlich nicht. Gehe eine Bank dagegen in staatlichen Besitz (d. h. in den Besitz des HFSF) über, könne der HFSF eine neue Geschäftsführung bestimmen, was in jedem Fall von der Bank of Greece geprüft werden müsse. Die Bank of Greece erklärte, dass sie den Corporate-Governance-Rahmen, die Eignung der Geschäftsführung und das Risikoprofil jeder Bank fortlaufend prüft, um sicherzustellen, dass die Banken keine übermäßigen Risiken eingehen. Ferner betonte die Bank of Greece, dass vom HFSF bereits Vertreter in die Vorstände der rekapitalisierten Banken berufen worden sind.
(145)
Im Hinblick auf die Notwendigkeit der ersten Zwischenfinanzierung erklärte die Bank of Greece, dass die Rekapitalisierung der Alpha-Bank-Gruppe begrenzt war, um die Einhaltung der damaligen Mindestkapitalanforderungen von 8 % sicherzustellen. Außerdem habe sich der längere Zeitraum vor den Rekapitalisierungen durch die starke Verschlechterung des Geschäftsumfelds in Griechenland und die Auswirkungen des PSI-Programms, die Komplexität des gesamten Projekts sowie die Notwendigkeit einer maximalen Beteiligung privater Investoren an der Aufstockung des Aktienkapitals bedingt.
(146)
Was die Angemessenheit der ersten Zwischenfinanzierung betrifft, ist der Bank of Greece zufolge die vollständige Umsetzung des der Kommission vorzulegenden Umstrukturierungsplans insofern gesichert, als die Aussetzung des Stimmrechts des HFSF aufgehoben würde, falls es zu einer wesentlichen Verletzung des Umstrukturierungsplans kommen sollte. Zudem erklärte die Bank of Greece, dass die Schwierigkeiten der Alpha-Bank-Gruppe weder auf eine Unterschätzung der Risiken seitens der Geschäftsführung der Alpha-Bank-Gruppe noch auf kommerziell aggressive Handlungen zurückzuführen seien.
5.2. STELLUNGNAHME DES HFSF
(147)
Bezüglich der Geeignetheit der ersten Zwischenfinanzierung erklärte der HFSF im Zusammenhang mit dem Problem der potenziellen staatlichen Einmischung in Fällen, in denen der Staat staatliche Hilfen in beträchtlicher Höhe durch den HFSF zur Verfügung stellt und der HFSF das volle Stimmrecht erhält, dass die durch den HFSF finanzierten Banken nicht als staatliche Einrichtungen oder als Einrichtungen unter staatlicher Kontrolle gelten und dass sie nach ihrer dauerhaften Rekapitalisierung durch den HFSF nicht vom Staat kontrolliert werden. Der HFSF betonte, dass er eine vollständig unabhängige juristische Person des privaten Rechts mit Entscheidungsfreiheit ist. Gemäß Artikel 16C Absatz 2 des HFSF-Gesetzes, nach dem Kreditinstitute, die vom HFSF Kapitalhilfe erhalten haben, nicht Teil des öffentlichen Sektors im weiteren Sinne sind, unterliegt der HFSF nicht der Kontrolle durch die Regierung. Der HFSF verwies außerdem auf seine Führungsstruktur.
(148)
Hinsichtlich des Eingriffs des HFSF in die Geschäftsführung der Alpha-Bank-Gruppe erklärte der HFSF, dass er die Autonomie der Alpha-Bank-Gruppe achten und sich nicht in die tägliche Geschäftsführung einmischen würde, da sich seine Rolle auf die im HFSF-Gesetz beschriebene beschränkt. Der HFSF erklärte ferner, dass es keine staatliche Einmischung oder Koordinierung gebe und die auf die Kreditvergabeverfahren bezogenen Entscheidungen der Alpha-Bank-Gruppe (u. a. bezüglich Sicherheiten, Preisgestaltung und Solvenz der Kreditnehmer) auf der Grundlage wirtschaftlicher Kriterien getroffen würden.
(149)
Der HFSF unterstrich, dass das HFSF-Gesetz und die Vorzeichnungsvereinbarung entsprechende Sicherheitsvorkehrungen enthalten, um private Altaktionäre vor zu hohen Risiken zu schützen. In diesem Zusammenhang verwies der HFSF beispielsweise auf folgende Vorkehrungen: i) die Ernennung der HFSF-Vertreter als unabhängige, nicht geschäftsführende Mitglieder des Vorstands der Alpha-Bank-Gruppe und ihre Anwesenheit in Ausschüssen; ii) die Durchführung der vorgeschriebenen sorgfältigen Prüfungen innerhalb der Alpha-Bank-Gruppe („Due-Dilligence-Prüfungen“) durch den HFSF; iii) die Tatsache, dass nach der endgültigen Rekapitalisierung das Stimmrecht des HFSF nur so lange beschränkt ist, wie die Alpha-Bank-Gruppe die Bedingungen des Umstrukturierungsplans einhält.
(150)
Es seien geeignete Maßnahmen vorhanden, die sicherstellen, dass Banken, an denen der HFSF beteiligt ist, keine vertraulichen Geschäftsinformationen untereinander austauschen. Hierzu zählten die Ernennung unterschiedlicher Personen als HFSF-Vertreter für diese Banken, das den jeweiligen Vertretern übertragene Mandat, das einen speziellen Schutz gegen den Informationsfluss von Vertreter zu Vertreter bietet, und die klaren internen Anweisungen an diese Vertreter, keine vertraulichen Geschäftsinformationen der Banken zu übermitteln. Des Weiteren legte der HFSF dar, dass er seine Rechte in Bezug auf die Banken nicht in einer Art und Weise ausübt, die den wirksamen Wettbewerb verhindern, einschränken, verzerren oder wesentlich schwächen oder behindern könnte. Und schließlich betonte der HFSF, dass die Mitglieder seines Vorstands und seine Mitarbeiter strenge Vertraulichkeitsregeln einhalten müssen und Treuhänderpflichten unterliegen und im Hinblick auf ihre Geschäfte an Bestimmungen betreffend das Berufsgeheimnis gebunden sind.
6. PRÜFUNG DER STAATLICHEN UNTERSTÜTZUNG IM ZUSAMMENHANG MIT DEM ERWERB AUSGEWÄHLTER VERBINDLICHKEITEN DER DREI GENOSSENSCHAFTSBANKEN
(151)
Die Kommission muss als Erstes prüfen, ob es sich bei der staatlichen Unterstützung im Zusammenhang mit der Abwicklung der drei Genossenschaftsbanken (d. h. bei der Schließung der Finanzierungslücken, welche die Übertragung der Einlagen, einschließlich der Interbanken-Verbindlichkeiten, ermöglicht hat, sowie bei den Forderungen und Verbindlichkeiten gegenüber dem HDIGF) um eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV handelt. Gemäß dieser Bestimmung gelten als staatliche Beihilfe alle staatlichen oder aus staatlichen Mitteln gewährten Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen.
(152)
In einem ersten Schritt wird die Kommission prüfen, ob die folgenden potenziellen Begünstigten tatsächlich einen Vorteil erhalten haben: i) die Genossenschaftsbanken und die potenziell auf die Alpha-Bank-Gruppe übertragenen „Tätigkeiten“; sowie ii) die Alpha-Bank-Gruppe.
i) Vorliegen einer Beihilfe für die Genossenschaftsbanken und die potenziell auf die Alpha-Bank-Gruppe übertragenen „Tätigkeiten“
(153)
Hinsichtlich der Genossenschaftsbanken merkt die Kommission an, dass die Dodecanese Bank, die Evia Bank und die Western Macedonia Bank liquidiert und ihre Banklizenzen entzogen worden sind. Daher werden sie keine wirtschaftlichen Tätigkeiten auf dem Bankenmarkt mehr ausüben.
(154)
Die staatliche Unterstützung, d. h. das Schließen der Finanzierungslücken, würde nur dann eine Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV für die übertragenen Forderungen und Verbindlichkeiten darstellen, wenn diese Forderungen und Verbindlichkeiten zusammengenommen ein Unternehmen wären. Der Begriff des Unternehmens umfasst jede eine wirtschaftliche Tätigkeit ausübende Einheit, unabhängig von ihrer Rechtsform und der Art ihrer Finanzierung. Eine wirtschaftliche Tätigkeit ist jede Tätigkeit, die darin besteht, Güter oder Dienstleistungen auf einem bestimmten Markt anzubieten. Um zu entscheiden, ob eine Beihilfe für ein Unternehmen vorliegt, muss daher geprüft werden, ob die Übertragung der Forderungen und Verbindlichkeiten die Übertragung einer wirtschaftlichen Tätigkeit nach sich gezogen hat.
(155)
Wie in Abschnitt 2.2.2 dargelegt, wurden nach der Abwicklung der Genossenschaftsbanken lediglich die Einlagen, die Interbanken-Verbindlichkeiten sowie die Forderungen und Verbindlichkeiten gegenüber dem HDIGF auf die Alpha-Bank-Gruppe übertragen. Die drei Genossenschaftsbanken hatten 227 Beschäftigte und unterhielten insgesamt 18 Niederlassungen. Es ist zu beachten, dass kein automatischer Übergang von Niederlassungen oder Arbeitsverträgen oder Darlehen von den drei Genossenschaftsbanken auf die Alpha-Bank-Gruppe stattgefunden hat. Der Umstand, dass die Darlehen nicht auf die Alpha-Bank-Gruppe übertragen worden, sondern bei den drei Genossenschaftsbanken in Liquidation verblieben sind, der Umstand, dass die Niederlassungen nicht übertragen worden sind, sowie der Umstand, dass es zu keiner automatischen Übertragung der Arbeitsverträge gekommen ist, tragen (91) allesamt zu dem Schluss bei, dass keine Übertragung der wirtschaftlichen Tätigkeit vorliegt. Die übertragenen Verbindlichkeiten (d. h. die Einlagen) können nicht als Begünstigte einer staatlichen Beihilfe betrachtet werden, weil es sich dabei nicht um ein „Unternehmen“ handelt.
(156)
Auf den Punkt gebracht: Die drei bisherigen juristischen Personen befinden sich in Liquidation und üben keine Banktätigkeiten mehr aus. Zugleich sind die übertragenen Aktiva und Passiva nicht als Wirtschaftstätigkeit zu betrachten.
(157)
Die Kommission gelangt zu dem Schluss, dass die Gewährung von EFSF-Anleihen durch den HFSF an die Alpha-Bank-Gruppe zur Deckung der Finanzierungslücke bei den erworbenen Aktiva und Passiva der drei Genossenschaftsbanken nicht geeignet war, die Fortsetzung der Wirtschaftstätigkeit der drei Genossenschaftsbanken zu ermöglichen. Daher ist die Unterstützung durch den HFSF weder als Beihilfe für die liquidierten juristischen Personen noch als Beihilfe für die übertragenen Aktiva und Passiva zu werten.
ii) Vorliegen einer Beihilfe für die Alpha-Bank-Gruppe
(158)
Hinsichtlich der Frage, ob sich aus dem Verkauf der Aktiva und Passiva der drei Genossenschaftsbanken an die Alpha-Bank-Gruppe eine staatliche Beihilfe für die Bank ergibt, muss die Kommission prüfen, ob bestimmte Anforderungen erfüllt sind; und zwar insbesondere: i) ob der Verkauf in einem offenen, diskriminierungsfreien Verfahren durchgeführt wurde, ii) ob der Verkauf zu Marktkonditionen erfolgte; und iii) ob der Staat einen möglichst hohen Verkaufspreis für die betroffenen Aktiva und Passiva (92) festsetzt hatte.
(159)
Wie in Erwägungsgrund 52 angeführt, wandte sich die Bank of Greece nur an die vier systemrelevanten Banken in Griechenland, um die ausgewählten Aktiva und Passiva der drei Genossenschaftsbanken meistbietend zu veräußern, da sie eine Übertragung der Einlagen auf vollständig rekapitalisierte Finanzinstitute wünschte. Lediglich die Alpha-Bank-Gruppe und die Eurobank reichten verbindliche Gebote ein. Im Rahmen einer von der Abwicklungsbehörde ausgerichteten Ausschreibung, bei der sowohl der gebotene Preis als auch die Fähigkeit zur nahtlosen und reibungslosen Übernahme der erworbenen Einlagen Berücksichtigung fanden, erhielt die Alpha Bank den Zuschlag.
(160)
Das zum Verkauf stehende Paket beinhaltet keinerlei Infrastruktur, sondern nur Einlagen. Als Käufer kam daher nur eine Bank mit Infrastruktur und Niederlassungsnetz in Griechenland in Frage, um die erforderlichen Dienstleistungen für die Einlageninhaber zu erbringen.
(161)
Da die Kommission keinen Grund zur Annahme hat, dass der Verkauf nicht zu Marktkonditionen erfolgt wäre, gelangt sie im Einklang mit Randnummer 80 der Bankenmitteilung 2013, mit Randnummer 20 der Umstrukturierungsmitteilung und mit der Beschlusspraxis der Kommission (93) zu dem Schluss, dass das Vorliegen einer Beihilfe für die Alpha-Bank-Gruppe ausgeschlossen werden kann.
iii) Schlussfolgerung zum Vorliegen einer Beihilfe
(162)
Die staatliche Unterstützung im Zusammenhang mit dem Verkauf der drei Genossenschaftsbanken hat keine Begünstigung einer bestimmten Wirtschaftstätigkeit oder eines bestimmten Unternehmens zufolge. Daher ist die Maßnahme nicht als staatliche Beihilfe im Sinne des Artikels 107 Absatz 1 AEUV zu werten.
7. BEWERTUNG DER MASSNAHMEN ZUGUNSTEN DER ALPHA-BANK-GRUPPE
7.1. VORLIEGEN UND HÖHE DER BEIHILFE
(163)
Die Kommission hat zu prüfen, ob eine staatliche Beihilfe für die Alpha-Bank-Gruppe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV vorliegt.
7.1.1. Vorliegen einer Beihilfe in den Maßnahmen, die im Rahmen des Hilfspakets für griechische Banken gewährt wurden (Maßnahmen L1 und A)
7.1.1.1. Staatliche Liquiditätshilfe mittels der Garantiemaßnahme und der Staatsanleihenmaßnahme (Maßnahme L1)
(164)
Wie die Kommission bereits in ihren Beschlüssen zur Genehmigung und Verlängerung des Hilfspakets für griechische Banken (94) festgestellt hat, stellt die im Rahmen dieses Pakets gewährte Liquiditätshilfe eine staatliche Beihilfe dar. Die Gewährung weiterer Liquiditätshilfen im Rahmen dieses Programms würde ebenfalls eine staatliche Beihilfe darstellen.
7.1.1.2. Staatliche Rekapitalisierung im Rahmen der Rekapitalisierungsmaßnahme (Maßnahme A)
(165)
Wie die Kommission bereits in ihrer Entscheidung vom 19. November 2008 über das Hilfspaket für griechische Banken festgestellt hat, stellen Rekapitalisierungen, die im Rahmen der in diesem Programm enthaltenen Rekapitalisierungsregelungen gewährt werden, eine Beihilfe dar. Die Alpha-Bank-Gruppe hat vermittels Vorzugsaktien 940 Mio. EUR erhalten; dies entspricht 2 % ihrer RWA zum betreffenden Zeitpunkt.
7.1.2. Vorliegen einer staatlichen Beihilfe in der staatlich garantierten Notfall-Liquiditätshilfe ELA (Maßnahme L2)
(166)
Unter Randnummer 51 ihrer Bankenmitteilung 2008 hat die Kommission klargestellt, dass die Bereitstellung von Zentralbankmitteln für ein Finanzinstitut nicht als staatliche Beihilfe zu betrachten ist, wenn im Hinblick auf die Solvenz des Finanzinstituts, die Besicherung der Fazilität, den dem Finanzinstitut auferlegten Strafzins und das Fehlen einer Rückbürgschaft des Staates vier Bedingungen kumulativ erfüllt sind. Da die vom Staat garantierte ELA für die Alpha-Bank-Gruppe diese vier kumulativen Bedingungen nicht erfüllt, insbesondere, da sie mit einer Bürgschaft des Staats verbunden ist und in Verbindung mit weiteren Unterstützungsmaßnahmen gewährt wird, stellt sie eine staatliche Beihilfe dar.
(167)
Die mit einer staatlichen Garantie ausgestattete ELA erfüllt die Bedingungen, die in Artikel 107 Absatz 1 AEUV niedergelegt sind. Erstens werden jegliche Verluste vom Staat übernommen, da die Maßnahme eine staatliche Garantie zugunsten der Bank of Greece vorsieht. Somit werden bei der Maßnahme staatliche Mittel eingesetzt. Durch die ELA werden Banken in die Lage versetzt, sich Liquidität zu beschaffen, auch wenn sie zu dem betreffenden Zeitpunkt keinen Zugang zum Interbankenmarkt und zu den normalen Refinanzierungsmöglichkeiten des Eurosystems haben. Folglich wird der Alpha-Bank-Gruppe durch die staatlich garantierte ELA ein Vorteil gewährt. Die Maßnahme ist selektiv, da die ELA auf den Bankensektor begrenzt ist. Da die Alpha-Bank-Gruppe durch die staatlich garantierte ELA in die Lage versetzt wird, weiterhin auf dem Markt tätig zu sein und eine Insolvenz und ein Ausscheiden aus dem Markt zu verhindern, wirkt sie wettbewerbsverzerrend. Da die Alpha-Bank-Gruppe in anderen Mitgliedstaaten aktiv ist und da Finanzinstitute aus anderen Mitgliedern in Griechenland tätig sind oder daran Interesse haben könnten, beeinträchtigt der Vorteil, welcher der Alpha-Bank-Gruppe gewährt wird, den Handel zwischen den Mitgliedstaaten.
(168)
Die staatlich garantierte ELA (Maßnahme L2) stellt eine staatliche Beihilfe dar. Der Umfang der staatlich garantierten ELA schwankt im zeitlichen Verlauf. Zum 31. Dezember 2012 belief sie sich auf rund 23,6 Mrd. EUR.
7.1.3. Vorliegen einer Beihilfe in den durch den HFSF gewährten Maßnahmen (Maßnahmen B1, B2, B3 und B4)
7.1.3.1. Erste Zwischenfinanzierung (Maßnahme B1)
(169)
In Abschnitt 5.1 des Einleitungsbeschlusses zur Alpha Bank ist die Kommission bereits zu dem Schluss gelangt, dass die erste Zwischenfinanzierung eine staatliche Beihilfe darstellt. Das bereitgestellte Kapital belief sich auf 1,9 Mrd. EUR.
7.1.3.2. Zweite Zwischenfinanzierung (Maßnahme B2)
(170)
Maßnahme B2 wurde unter Einsatz von Mitteln des HFSF durchgeführt, die, wie in Erwägungsgrund 47 des Einleitungsbeschlusses zur Alpha Bank dargelegt, staatliche Mittel darstellen.
(171)
Im Hinblick auf das Vorliegen eines Vorteils ist festzustellen, dass die Eigenkapitalquote der Alpha-Bank-Gruppe durch Maßnahme B2 soweit erhöht wurde, dass sie weiterhin auf dem Markt tätig sein konnte und Zugang zu den Finanzierungsmöglichkeiten des Eurosystems erhielt. Darüber hinaus besteht die Vergütung für Maßnahme B2 in Stückzinsen auf EFSF-Schuldverschreibungen und einer zusätzlichen Gebühr in Höhe von 1 %. Da diese Vergütung deutlich geringer ausfällt als die Kosten für ähnliche Kapitalinstrumente, ist mit Sicherheit davon auszugehen, dass die Alpha-Bank-Gruppe nicht in der Lage gewesen wäre, sich das gleiche Kapital zu den gleichen Bedingungen auf dem Markt zu beschaffen. Folglich verschaffte Maßnahme B2 der Alpha-Bank-Gruppe einen Vorteil aus öffentlichen Mitteln. Da die Maßnahme ausschließlich für die Alpha-Bank-Gruppe bereitgestellt wurde, ist sie selektiv.
(172)
Durch Maßnahme B2 wurde die Marktstellung der Alpha-Bank-Gruppe gestärkt, da ihr die für die fortgesetzte Erfüllung der Kapitalanforderungen erforderlichen Finanzmittel zur Verfügung gestellt wurden, was zu Wettbewerbsverzerrungen führte. Da die Alpha-Bank-Gruppe auf anderen Bankenmärkten in der Europäischen Union tätig ist und Finanzinstitute aus anderen Mitgliedstaaten in Griechenland tätig sind, ist Maßnahme B2 auch geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen.
(173)
Die Kommission betrachtet Maßnahme B2 als staatliche Beihilfe. Sie wurde von den nationalen Behörden als Beihilfe angemeldet. Das bereitgestellte Kapital belief sich auf 1,042 Mrd. EUR.
7.1.3.3. Verpflichtungserklärung (Maßnahme B3)
(174)
Im Zuge der Maßnahme B3 verpflichtete sich der HFSF, zur Vervollständigung der Rekapitalisierung der Alpha-Bank-Gruppe bis zu der Höhe, die von der National Bank of Greece im Rahmen des Stresstests 2012 gefordert wurde, zusätzliches Kapital beizusteuern. Der HFSF wird aus staatlichen Mitteln finanziert. Daher gelangt die Kommission zu dem Schluss, dass die Verpflichtungserklärung eine Zusage staatlicher Mittel darstellt. Die Bedingungen, unter denen der HFSF Finanzinstitute unterstützen kann, sind rechtlich genau festgelegt und abgesteckt. Entsprechend ist die Verwendung dieser staatlichen Mittel dem Staat zuzurechnen. Der HFSF hat sich verpflichtet, zusätzliches Kapital in Höhe von bis zu 1,629 Mrd. EUR bereitzustellen.
(175)
Die Verpflichtungserklärung verschaffte der Alpha-Bank-Gruppe einen Vorteil, da sie das Vertrauen der Anleger bestärkte, dass die Alpha-Bank-Gruppe ihren Verpflichtungen zur Kapitalbeschaffung in vollem Umfang nachkommen könne bzw. dass der HFSF das Kapital bereitstellen würde, wenn die Alpha-Bank-Gruppe es nicht auf dem Markt beschaffen könnte. Außerdem wurde durch die Verpflichtungserklärung die Beschaffung von privatem Kapital auf dem Markt erleichtert, da Anleger die Gewissheit erhielten, dass der HFSF einspringen würde, wenn die Alpha-Bank-Gruppe einen Teil des Kapitals nicht auf dem Markt beschaffen könnte. Bevor die Rekapitalisierungsregelungen bekannt waren, hätte kein privater Investor Kapital zur Verfügung gestellt, und zu jenem Zeitpunkt hatte die Alpha-Bank-Gruppe keinen Zugang zum Kapitalmarkt. Dieser Vorteil ist selektiv, da nicht allen in Griechenland tätigen Banken eine solche Unterstützung zuteil wurde.
(176)
Da die Alpha-Bank-Gruppe auf anderen Bankenmärkten in der Europäischen Union tätig ist und Finanzinstitute aus anderen Mitgliedstaaten in Griechenland tätig sind, ist Maßnahme B3 auch geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verzerren.
(177)
Folglich stellt Maßnahme B3 eine staatliche Beihilfe dar und wurde am 27. Dezember 2012 von den griechischen Behörden als staatliche Beihilfe angezeigt.
7.1.3.4. Beteiligung des HFSF an der Rekapitalisierung vom Frühjahr 2013 (Maßnahme B4)
(178)
Im Zuge der unter Beteiligung des HFSF erfolgten Rekapitalisierung vom Frühjahr 2013 (Maßnahme B4) wurden die erste und die zweite Zwischenfinanzierung (Maßnahmen B1 und B2) und die teilweise umgesetzte Verpflichtungserklärung (Maßnahme B3) in eine dauerhafte Rekapitalisierung durch Stammaktien im Wert von 4,021 Mrd. EUR überführt. Dass nicht das gesamte durch Maßnahme B3 zugesagte Kapital zugeführt werden musste, ist darauf zurückzuführen, dass es gelungen ist, 550 Mio. EUR Kapital von privaten Anlegern zu beschaffen. Da es sich bei Maßnahme B4 um die Umwandlung einer bereits gewährten Beihilfe handelt, stellt sie eine Förderung durch staatliche Mittel dar, ohne dass jedoch der Nennwert der Beihilfe erhöht wird. Allerdings steigert sie den Vorteil der Alpha-Bank-Gruppe (und damit auch die Wettbewerbsverzerrungen), da sie eine dauerhafte und nicht, wie im Falle der Maßnahmen B1 und B2, eine vorübergehende Rekapitalisierung darstellt. Im Gegensatz zu Maßnahme B3, bei der es sich lediglich um eine Zusage und keine tatsächliche Rekapitalisierung handelt, erhöht die Maßnahme B4 die Kapitaladäquanzquote der Alpha-Bank-Gruppe und stellt daher einen größeren Vorteil dar.
(179)
Die Kommission vermerkt, dass nicht allen in Griechenland tätigen Banken eine solche Unterstützung zuteil wurde. Also wurde der Alpha-Bank-Gruppe ein selektiver Vorteil gewährt. Im Hinblick auf die Wettbewerbsverzerrung und die Beeinträchtigung des Handels stellt die Kommission fest, dass die Alpha-Bank-Gruppe durch diese Förderung beispielsweise in die Lage versetzt wurde, in anderen Mitgliedstaaten tätig zu sein. Eine Liquidation der Alpha-Bank-Gruppe hätte das Ende ihrer Tätigkeiten im Ausland bedeutet, da diese eingestellt oder die entsprechenden Unternehmungen verkauft worden wären. Daher verzerrt die Maßnahme den Wettbewerb und beeinträchtigt den Handel zwischen Mitgliedstaaten. Die Maßnahme stellt eine staatliche Beihilfe dar.
7.1.3.5. Schlussfolgerung zu den Maßnahmen B1, B2, B3 und B4
(180)
Die Maßnahmen B1, B2, B3 und B4 sind als staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV zu werten. Der in den Maßnahmen B1, B2, B3 und B4 enthaltene Beihilfebetrag beläuft sich auf 4,571 Mrd. EUR. Wie in Abschnitt 7.1.3.4 angeführt, wurde der im Dezember 2012 zugesagte Betrag (Maßnahme B3) nur zum Teil in eine tatsächliche Kapitalzuführung umgesetzt (Maßnahme B4). Die tatsächlich ausbezahlte staatliche Beihilfe beläuft sich daher nur auf 4 021 Mio.
(181)
Nach Randnummer 31 der Umstrukturierungsmitteilung muss die Kommission die Höhe der Beihilfe sowohl absolut „als auch im Verhältnis zu den risikogewichteten Vermögenswerten der Bank“ bewerten. Die Maßnahmen B1, B2, B3 und B4 wurden über ein Jahr hinweg, nämlich vom April 2012 bis Mai 2013 gewährt. In diesem Zeitraum haben sich die RWA der Alpha-Bank-Gruppe verändert, da sie nach dem Erwerb der Emporiki Bank gestiegen sind. Daher stellt sich die Frage, welcher Stand der RWA heranzuziehen ist; insbesondere, ob die Beurteilung der staatlichen Beihilfe unter Bezugnahme auf die RWA zu Beginn oder zum Ende des Zeitraums erfolgen sollte. Die Maßnahmen B1, B2, B3 und B4 dienten dazu, den von der Bank of Greece im März 2012 (Stresstest 2012) ermittelten Kapitalbedarf zu decken. Mit anderen Worten, der Kapitalbedarf, den diese Maßnahmen abdeckten, bestand bereits im März 2012. Daher stellt die Kommission fest, dass der in den Maßnahmen B1, B2, B3 und B4 enthaltene Beihilfebetrag mit den RWA der Alpha-Bank-Gruppe am 31. März 2012 ins Verhältnis zu setzen ist. Der Umstand, dass die Alpha-Bank-Gruppe - deutlich nach dem März 2012 - die Emporiki Bank erworben hat, darf nicht dazu führen, dass man das Verhältnis Beihilfe/RWA niedriger ansetzt. Die Beihilfe wirkt sich ja nicht weniger wettbewerbsverzerrend aus, weil die Alpha-Bank-Gruppe eine Erwerbung getätigt hat, die eine Erhöhung ihrer RWA bewirkt. Ferner ruft sie in Erinnerung, dass die Bank of Greece nach dem März 2012 und bis zur Rekapitalisierung vom Frühjahr 2013 die von den griechischen Banken getätigten Erwerbungen nicht berücksichtigte, um ihren Kapitalbedarf - nach oben oder nach unten - anzupassen. Dieser Faktor ist ein weiterer Beleg dafür, dass die Maßnahmen B1, B2, B3 und B4 staatliche Beihilfemaßnahmen darstellten, die sich am Bedarf der Alpha-Bank-Gruppe zum Zeitpunkt des 31. März 2012 orientierten.
(182)
Die erste und zweite Zwischenfinanzierung und die Verpflichtungserklärung beliefen sich auf insgesamt 4,571 Mrd. EUR. Dieser Betrag entspricht 10,3 % der RWA der Alpha-Bank-Gruppe zum 31. März 2012 (95).
(183)
Da es der Alpha-Bank-Gruppe gelungen ist, privates Kapital zu beschaffen, belief sich der vom HFSF der Alpha-Bank-Gruppe tatsächlich zugeführte Betrag nur auf 4,021 Mrd. EUR, was 9,1 % der RWA der Alpha-Bank-Gruppe zum 31. März 2012 entspricht.
7.1.4. Schlussfolgerung zum Vorliegen und zur Gesamthöhe der Beihilfe
(184)
Die Maßnahmen A, B1, B2, B3 und B4 sind als staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV zu werten.
Ref.
Maßnahme
Art der Maßnahme:
Betrag der Beihilfe
Rekapitalisierungshilfe/RWA
A
Vorzugsaktien
Kapitalhilfe
940 Mio. EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Erste Zwischenfinanzierung
Zweite Zwischenfinanzierung
Verpflichtungserklärung
Beteiligung des HFSF an der Rekapitalisierung vom Frühjahr 2013
Kapitalhilfe
4,571 Mrd. EUR
(vom HFSF ausgezahlter Betrag: 4,021 Mrd. EUR)
10,3 %
(vom HFSF ausgezahlter Betrag: 9,1 %
Kapitalbeihilfe an die Alpha-Bank-Gruppe insgesamt
5,511 Mrd. EUR
(vom HFSF ausgezahlter Betrag: 4,961 Mrd. EUR
12,3 %
(vom HFSF ausgezahlter Betrag: 11,1 %)
Ref.
Maßnahme
Art der Maßnahme:
Nennwert der Beihilfe
L1
Liquiditätshilfe
Garantie
Staatsanleihen
Garantien: 14 Mrd. EUR zum 30. November 2011
Staatsanleihen: 1,6 Mrd. EUR zum 30. September 2011
L2
Staatlich garantierte ELA
Finanzierung und Garantie
23,6 Mrd. EUR zum 31. Dezember 2012
Liquiditätsbeihilfe an die Alpha-Bank-Gruppe insgesamt
39,2 Mrd. EUR
7.2. RECHTSGRUNDLAGE DER PRÜFUNG DER VEREINBARKEIT
(185)
Nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe b AEUV kann die Kommission Beihilfen „zur Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaats“ als mit dem Binnenmarkt vereinbar erklären.
(186)
Die Kommission hat anerkannt, dass die weltweite Finanzkrise eine beträchtliche Störung im Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaats hervorrufen kann und dass Maßnahmen zur Unterstützung von Banken geeignet sind, diese Störung zu beseitigen. Dies hat die Kommission in der Bankenmitteilung 2008, der Rekapitalisierungsmitteilung und der Umstrukturierungsmitteilung bekräftigt. Die Kommission ist nach wie vor der Auffassung, dass die Voraussetzungen für eine Genehmigung nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe b AEUV vorliegen, da die Finanzmärkte erneut unter Druck geraten sind. Sie hat diese Auffassung mit der Annahme der Verlängerungsmitteilung 2011 (96) sowie der Bankenmitteilung 2013 bestätigt.
(187)
Im Hinblick auf die griechische Wirtschaft hat die Kommission in ihren Beschlüssen zur Genehmigung und Verlängerung des Hilfspakets für griechische Banken sowie in ihrer Genehmigung staatlicher Unterstützungsmaßnahmen, die Griechenland einzelnen Banken gewährt hat (97), anerkannt, dass eine beträchtliche Störung im Wirtschaftsleben Griechenlands droht und dass die staatliche Stützung von Banken ein geeignetes Mittel zur Behebung dieser Störung ist. Damit sollte Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe b AEUV die Rechtsgrundlage für die Würdigung der Beihilfemaßnahmen sein.
(188)
Während der Finanzkrise stellte die Kommission Vereinbarkeitskriterien für verschiedene Arten von Beihilfemaßnahmen auf. Die Grundsätze für die Bewertung von Beihilfemaßnahmen wurden erstmals in der Bankenmitteilung 2008 niedergelegt.
(189)
Nach Randnummer 15 der Bankenmitteilung 2008 setzt die Vereinbarkeit einer Beihilfe gemäß Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe b AEUV voraus, dass sie die allgemeinen Vereinbarkeitskriterien erfüllt:
a)
Geeignetheit: Die Beihilfe muss zielgerichtet sein, damit das Ziel der Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben auf wirksame Weise erreicht werden kann, was nicht der Fall ist, wenn die Maßnahme nicht zur Behebung der Störung geeignet wäre.
b)
Notwendigkeit: Die Beihilfe muss in ihrer Höhe und Form notwendig sein, um das angestrebte Ziel zu erreichen. Sie muss daher dem für das Ziel erforderlichen Mindestbetrag entsprechen und ihrer Form nach zur Behebung der Störung geeignet sein.
c)
Angemessenheit: Die positiven Wirkungen der Maßnahme müssen in angemessener Weise die Wettbewerbsverzerrungen ausgleichen, so dass diese auf das zur Erreichung der mit der Maßnahme anvisierten Ziele erforderliche Mindestmaß beschränkt sind.
(190)
Informationen über Rekapitalisierungsmaßnahmen sind in der Rekapitalisierungsmitteilung und der Verlängerungsmitteilung 2011 zu finden.
(191)
In der Umstrukturierungsmitteilung ist festgelegt, auf welche Weise die Kommission Umstrukturierungspläne, insbesondere die notwendige Wiederherstellung der Rentabilität, bewertet, um einen angemessenen Eigenbeitrag des Begünstigten sicherzustellen und Wettbewerbsverzerrungen zu begrenzen.
(192)
Dieser Rahmen wurde durch die Bankenmitteilung 2013 ergänzt, die für nach dem 31. Juli 2013 angemeldete Beihilfemaßnahmen anwendbar ist.
7.2.1. Rechtsgrundlage für die Prüfung der Vereinbarkeit der Liquiditätsbeihilfe für die Alpha-Bank-Gruppe (Maßnahme L1)
(193)
Die Liquiditätshilfe, welche die Alpha-Bank-Gruppe bereits erhalten hat, ist durch die aufeinanderfolgenden Beschlüsse zur Genehmigung der Maßnahmen im Rahmen des Hilfspakets für griechische Banken und zu deren Änderungen und Verlängerungen (98) eindeutig genehmigt. Jede künftige Liquiditätshilfe für die Alpha-Bank-Gruppe muss unter einer Regelung erfolgen, die von der Kommission ordnungsgemäß genehmigt wurde. Die Bedingungen solcher Beihilfen müssen vor ihrer Gewährung von der Kommission genehmigt werden, sodass sie im vorliegenden Beschluss keiner weiteren Prüfung bedürfen.
7.2.2. Rechtsgrundlage für die Prüfung der Vereinbarkeit der Vorzugsaktien (Maßnahme A)
(194)
Die im Jahr 2009 in Form von Vorzugsaktien gewährte Rekapitalisierung (Maßnahme A) erfolgte im Rahmen der Rekapitalisierungsmaßnahme, die in Einklang mit der Bankenmitteilung 2008 im Jahr 2008 als Bestandteil des Hilfspakets für griechische Banken genehmigt worden war. Es ist daher nicht notwendig, sie nochmals anhand der Bankenmitteilung 2008 zu prüfen, sie muss lediglich anhand der Umstrukturierungsmitteilung bewertet werden.
7.2.3. Rechtsgrundlage für die Prüfung der Vereinbarkeit der staatlich garantierten ELA (Maßnahme L2)
(195)
Die Vereinbarkeit der staatlich garantierten ELA (Maßnahme L2) ist zunächst aufgrund der Bankenmitteilung 2008 und der Verlängerungsmitteilung 2011 zu prüfen. Staatlich garantierte ELA, die nach dem 1. August 2013 gewährt wurde, fällt unter die Bankenmitteilung 2013.
7.2.4. Rechtsgrundlage für die Prüfung der Vereinbarkeit der HFSF-Rekapitalisierungen (Maßnahmen B1, B2, B3 und B4)
(196)
Die Vereinbarkeit der HFSF-Rekapitalisierungen (Maßnahmen B1, B2, B3 und B4) ist zunächst anhand der Bankenmitteilung 2008, der Rekapitalisierungsmitteilung und der Verlängerungsmitteilung 2011 zu prüfen. Im Einleitungsbeschluss zur Alpha Bank hatte die Kommission Zweifel an der Vereinbarkeit der Maßnahme B1 mit diesen Mitteilungen geäußert. Da besagte Maßnahmen vor dem 31. Juli 2013 durchgeführt wurden, fallen sie nicht unter die Bankenmitteilung 2013. Die Vereinbarkeit der HFSF-Rekapitalisierungsmaßnahmen B1, B2, B3 und B4 ist außerdem anhand der Umstrukturierungsmitteilung zu prüfen.
7.3. VEREINBARKEIT DER MASSNAHME L2 MIT DER BANKENMITTEILUNG 2008, DER VERLÄNGERUNGSMITTEILUNG 2011 UND DER BANKENMITTEILUNG 2013
(197)
Die Vereinbarkeit einer Beihilfe gemäß Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe b AEUV setzt voraus, dass sie die allgemeinen Vereinbarkeitskriterien erfüllt: Geeignetheit, Erforderlichkeit und Angemessenheit.
(198)
Da die griechischen Banken, wie in Erwägungsgrund 26 dargelegt, vom Interbankenmarkt ausgeschlossen waren und in Bezug auf ihre Finanzierung somit völlig von der Zentralbank abhängig waren, und da die Alpha-Bank-Gruppe durch reguläre Refinanzierungsgeschäfte nicht genügend Mittel aufnehmen konnte, benötigte sie die staatlich garantierte ELA, um genügend Liquidität zur Vermeidung einer Insolvenz zu beschaffen. Die Kommission bewertet Maßnahme L2 als geeigneten Mechanismus zur Behebung einer beträchtlichen Störung, wie sie durch eine Insolvenz der Alpha-Bank-Gruppe verursacht worden wäre.
(199)
Da die staatlich garantierte ELA für die Alpha-Bank-Gruppe mit verhältnismäßig hohen Kosten verbunden ist, besteht für die Alpha-Bank-Gruppe ein hinreichender Anreiz, sich bei ihrer weiteren Geschäftstätigkeit nicht auf diese Finanzierungsquelle zu stützen. Die Alpha-Bank-Gruppe musste dafür einen Zinssatz entrichten, der um […] Basispunkte oberhalb der üblichen Refinanzierungsmöglichkeiten im Eurosystem liegt. Darüber hinaus musste die Alpha-Bank-Gruppe eine Garantiegebühr in Höhe von […] Basispunkten an den Staat entrichten. Infolgedessen entstehen der Alpha-Bank-Gruppe durch die staatlich garantierte ELA weitaus höhere Kosten als durch die sonst übliche Refinanzierung durch die EZB. Insbesondere ist der Unterschied zwischen ersterer und letzterer größer als die in der Verlängerungsmitteilung 2011 vorgeschriebene Höhe der Garantiegebühr. Aus diesem Grund kann die vom Staat erhobene Gesamtvergütung als ausreichend gewertet werden. Die Höhe der staatlich garantierten ELA wird von der Bank of Greece und der EZB regelmäßig anhand des tatsächlichen Bedarfs der Alpha-Bank-Gruppe überprüft. Sie überwachen ihre Verwendung genau und sorgen dafür, dass sie auf das notwendige Minimum beschränkt bleibt. Aus diesem Grund erhält die Alpha-Bank-Gruppe durch die Maßnahme L2 keine überschüssige Liquidität, die sie für wettbewerbsverzerrende Finanzaktivitäten verwenden könnte. Sie ist auf das erforderliche Minimum begrenzt.
(200)
Durch die genaue Überwachung der Verwendung der staatlich garantierten ELA und die regelmäßige Überprüfung, dass sich diese auf das erforderliche Minimum begrenzt, wird auch gewährleistet, dass diese Liquidität angemessen ist und den Wettbewerb nicht ungebührlich beeinträchtigt. Außerdem stellt die Kommission fest, dass Griechenland eine Verpflichtung abgegeben hat, dass die Alpha-Bank-Gruppe Umstrukturierungsmaßnahmen umsetzen wird, um ihre Abhängigkeit von der Zentralbankfinanzierung zu verringern, und dass die Alpha-Bank-Gruppe bestimmte Verhaltenseinschränkungen beachten wird, wie in Abschnitt 7.6 dargelegt. Durch diese Faktoren wird sichergestellt, dass die Inanspruchnahme der Liquiditätshilfe so bald wie möglich endet und dass diese Hilfe angemessen ist.
(201)
Daher steht Maßnahme L2 in Einklang mit der Bankenmitteilung 2008 und der Verlängerungsmitteilung 2011. Da durch die Bankenmitteilung 2013 keine weiteren Anforderungen im Hinblick auf Garantien eingeführt wurden, steht Maßnahme L2 auch im Einklang mit der Bankenmitteilung 2013.
7.4. VEREINBARKEIT DER MASSNAHMEN B1, B2, B3 UND B4 MIT DER BANKENMITTEILUNG 2008, DER REKAPITALISIERUNGSMITTEILUNG UND DER VERLÄNGERUNGSMITTEILUNG 2011
(202)
Wie in Erwägungsgrund 189 angeführt, und in Einklang mit Randnummer 15 der Bankenmitteilung 2008, setzt die Vereinbarkeit einer Beihilfe gemäß Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe b AEUV voraus, dass sie die allgemeinen Vereinbarkeitskriterien erfüllt (99): Geeignetheit, Erforderlichkeit und Angemessenheit.
(203)
In der Rekapitalisierungsmitteilung und der Verlängerungsmitteilung 2011 sind weitere Vorgaben zur Höhe der Vergütung im Falle staatlicher Kapitalzuführungen enthalten.
7.4.1. Geeignetheit der Maßnahmen
(204)
Im Hinblick auf die Geeignetheit der Rekapitalisierungen durch den HFSF (Maßnahmen B1, B2, B3 und B4) betrachtet die Kommission diese Maßnahmen als geeignet, weil sie der Alpha-Bank-Gruppe die Erfüllung der Kapitalanforderungen ermöglichen. Ohne die Rekapitalisierungen durch den HFSF hätte die Alpha-Bank-Gruppe ihrer Tätigkeit nicht fortführen können und hätte den Zugang zu den Refinanzierungsmöglichkeiten der EZB verloren.
(205)
In diesem Zusammenhang stellte die Kommission in ihrem Einleitungsbeschluss zur Alpha Bank fest, dass die Alpha-Bank-Gruppe sowohl im Hinblick auf die Vergabe von Krediten als auch die Hereinnahme von Einlagen zu den größten Finanzinstituten Griechenlands zählt. Als solche ist sie in Griechenland eine Alpha-Bank-Gruppe von systemischer Bedeutung. Eine Insolvenz der Bank hätte daher eine beträchtliche Störung im griechischen Wirtschaftsleben bewirkt. Unter den damals vorherrschenden Umständen hatten Finanzinstitute in Griechenland kaum Zugang zu Finanzierungsmöglichkeiten. Dieser Finanzierungsmangel beschränkte ihre Fähigkeit, die griechische Wirtschaft mit Krediten zu versorgen. Vor diesem Hintergrund wäre die Störung des Wirtschaftslebens durch eine Insolvenz der Alpha-Bank-Gruppe verschlimmert worden. Darüber hinaus waren die Maßnahmen B1, B2, B3 und B4 in erster Linie durch das PSI-Programm bedingt, ein höchst außergewöhnliches und unvorhersehbares Ereignis, und nicht durch geschäftliche Fehlentscheidungen oder übermäßige Risikobereitschaft der Alpha-Bank-Gruppe. Folglich zielen die Maßnahmen in erster Linie auf die Ergebnisse des PSI-Programms ab und tragen zur Aufrechterhaltung der Finanzstabilität in Griechenland bei.
(206)
Im Einleitungsbeschluss zur Alpha Bank äußerte die Kommission Zweifel, ob sofort alle Maßnahmen ergriffen wurden, damit die Alpha-Bank-Gruppe in Zukunft keine Beihilfen mehr benötigt. Wie in den Erwägungsgründen 121 und 122 des vorliegenden Beschlusses dargelegt, hat sich Griechenland in Bezug auf Corporate Governance und den Geschäftsbetrieb der Alpha-Bank-Gruppe zu einer Reihe von Maßnahmen verpflichtet. Wie in den Erwägungsgründen 99 und 106 beschrieben, hat die Alpha-Bank-Gruppe ihre Tätigkeiten außerdem deutlich umstrukturiert, wobei bereits zahlreiche Kosten eingespart wurden. Somit sind die Zweifel der Kommission ausgeräumt.
(207)
Im Einleitungsbeschluss zur Alpha Bank hatte die Kommission außerdem Zweifel geäußert, ob es für den Fall, dass die Alpha-Bank-Gruppe unter staatliche Kontrolle gestellt würde oder dass private Minderheitsaktionäre die Kontrolle erhielten, während die Mehrheit der Anteile in staatlicher Hand verbliebe, hinreichend Sicherheitsvorkehrungen gebe. Die in den Erwägungsgründen 121 und 122 dieses Beschlusses beschriebenen Verpflichtungen gewährleisten, dass die Kreditgeschäfte der Alpha-Bank-Gruppe nach kommerziellen Grundsätzen betrieben werden und dass sie in ihrem Tagesgeschäft vor staatlicher Einmischung geschützt wird. Außerdem wird durch den Rahmenvertrag über die Beziehung zwischen dem HFSF und der Alpha-Bank-Gruppe gewährleistet, dass die Interessen des Staats als Hauptanteilseigner vor übermäßiger Risikobereitschaft aufseiten der Geschäftsführung der Alpha-Bank-Gruppe geschützt werden.
(208)
Aus diesen Gründen dienen die Maßnahmen B1, B2, B3 und B4 dazu, die Stabilität des griechischen Finanzsystems aufrechtzuerhalten. Es wurden bedeutsame Vorkehrungen getroffen, um künftige Verluste so gering wie möglich zu halten und zu vermeiden, dass die Geschäftstätigkeiten der Alpha-Bank-Gruppe durch eine unseriöse Unternehmensführung gefährdet werden. Auf dieser Grundlage bestätigt die Kommission die Geeignetheit der Maßnahmen B1, B2, B3 und B4.
7.4.2. Erforderlichkeit - Begrenzung der Beihilfe auf das Minimum
(209)
Nach der Bankenmitteilung 2008 muss die Beihilfe in ihrer Höhe und Form notwendig sein, um das angestrebte Ziel zu erreichen. Die Höhe der Kapitalzuführung muss also dem für das Ziel erforderlichen Mindestbetrag entsprechen.
(210)
Die Höhe der Kapitalhilfe wurde von der Bank of Greece im Zuge eines Stresstests ermittelt, um sicherzustellen, dass die Core-Tier-1-Quote im Zeitraum 2012-2014, wie in Tabelle 3 wiedergegeben, oberhalb eines bestimmten Niveaus verblieb. Die Alpha-Bank-Gruppe wird dadurch also nicht mit einem Kapitalüberschuss ausgestattet. Wie in Erwägungsgrund 206 erläutert, wurden Maßnahmen ergriffen, um das Risiko eines künftigen zusätzlichen Beihilfebedarfs der Alpha-Bank-Gruppe zu mindern.
(211)
Im Hinblick auf die Vergütung der ersten und zweiten Zwischenfinanzierung (Maßnahmen B1 und B2) ruft die Kommission in Erinnerung, dass letztere im Mai 2012 bzw. Dezember 2012 gewährt und in Form von EFSF-Schuldverschreibungen ausgezahlt wurden. Als Vergütung erhielt der HFSF die vom Datum der Ausgabe dieser EFSF-Schuldverschreibungen bis zum Datum der Rekapitalisierung vom Frühjahr 2013 aufgelaufenen Zinsen für die EFSF-Schuldverschreibungen zuzüglich einer Gebühr in Höhe von 1 % (100). Wie im Einleitungsbeschluss zur Alpha Bank betont, liegt diese Vergütung unter der in der Rekapitalisierungsmitteilung festgelegten Spanne von 7 % bis 9 %. Der Zeitraum, in dem die niedrige Vergütung geleistet wurde, war allerdings für Maßnahme B1 auf ein Jahr und für Maßnahme B2 auf fünf Jahre begrenzt (nämlich auf den Zeitraum bis zur Umwandlung der Zwischenfinanzierung in eine übliche Rekapitalisierung durch normale Stammaktien, also bis zur Maßnahme B4). Während die erste und zweite Zwischenfinanzierung nicht zu einer Verwässerung der Altaktionäre führten, löste die Rekapitalisierung vom Frühjahr 2013, d. h. die Umwandlung der ersten und zweiten Zwischenfinanzierung, eine starke solche Verwässerung aus, da der Anteil der Altaktionäre am Eigenkapital der Alpha-Bank-Gruppe auf 4,9 % zurückging. Diese außergewöhnliche Situation, die seit dem Datum der ersten Zwischenfinanzierung bestand, wurde im Folgenden beendet. Die im Einleitungsbeschluss zur Alpha Bank vorgebrachten Zweifel wurden daher ausgeräumt.
(212)
Zweitens gilt: In Anbetracht der außergewöhnlichen Ursachen für die Schwierigkeiten der Alpha-Bank-Gruppe, deren Verluste in erster Linie auf einen Forderungsverzicht zugunsten des Staats (das PSI-Programm und der Schuldenrückkauf, die dem Staat einen erheblichen Vorteil in Form einer Schuldenverringerung verschaffen) und auf eine langwierige Rezession der einheimischen Wirtschaft zurückgehen, kann die Kommission eine solche vorübergehende Abweichung von den in der Rekapitalisierungsmitteilung (101) niedergelegten normalen Vergütungskriterien hinnehmen.
(213)
Maßnahme B3 stellte eine Zusage der Bereitstellung von Kapital dar. Diese Zusage vom Dezember 2012 wurde im Mai-Juni 2013, also nur fünf Monate später, in Form einer tatsächlichen Kapitalzuführung eingelöst. Aus diesem Grund sowie aus den in Erwägungsgrund 212 dargelegten Gründen kann hingenommen werden, dass für diese Zusage keine Vergütung erfolgte.
(214)
Im Hinblick auf Maßnahme B4 ist unter Randnummer 8 der Verlängerungsmitteilung 2011 vorgesehen, dass bei der Zeichnung von Kapitalzuführungen ein ausreichender Abschlag von den Aktienpreisen unmittelbar vor Bekanntgabe der Zuführung vorgenommen werden sollte, um ausreichend Gewähr dafür zu bieten, dass der Staat eine angemessene Vergütung erhält. Zwar wurde im Zuge dieser Rekapitalisierung kein wesentlicher Abschlag vom Aktienpreis unter Berücksichtigung des Verwässerungseffekts vorgenommen, aber es war auch objektiv nicht möglich, einen wesentlichen Abschlag auf den theoretischen nach-Rechte-Preis (102) zu erreichen. Vor der Rekapitalisierung vom Frühjahr 2013 wies die Alpha-Bank-Gruppe eine Marktkapitalisierung von nur wenigen Hundert Millionen Euro auf. Unter diesen Umständen stellt sich die Frage, ob die damaligen Kapitaleigner vollständig auszuschalten gewesen wären. Die Kommission stellt fest, dass der Emissionskurs auf den durchschnittlichen Kurs über die 50 Tage, die der Festlegung des Emissionskurses vorausgingen, abzüglich eines Abschlags von 50 % festgelegt wurde. Ferner stellt die Kommission fest, dass die Verwässerung der Altaktionäre überaus stark ausgeprägt war, da sie nach der Rekapitalisierung nur noch 4,9 % der Anteile der Alpha-Bank-Gruppe hielten. Ein weiterer Abschlag auf den Marktpreis hätte daher nur geringfügige Auswirkungen auf die Vergütung des HFSF gehabt. In Anbetracht der in Erwägungsgrund 212 dargelegten besonderen Lage der griechischen Banken und des Umstands, dass der Beihilfebedarf aus einem Forderungsverzicht zugunsten des Staats herrührt, betrachtet die Kommission den Emissionskurs der vom Staat gezeichneten Aktien als hinreichend niedrig.
(215)
Der HFSF hat zudem Optionsscheine ausgegeben und für jede neue Aktie, die von einem privaten Anleger im Rahmen der Rekapitalisierung vom Frühjahr 2013 gezeichnet worden ist, je einen Optionsschein zugeteilt. Der HFSF hat diese Optionsscheine entgeltfrei zugeteilt. Wie in Erwägungsgrund 93 erläutert, verleiht jeder Optionsschein das Recht zum Kauf von 7,40 Aktien aus dem Bestand des HFSF, zu bestimmten Zeitpunkten und Ausübungspreisen. Der Ausübungspreis ist gleich dem Zeichnungskurs des HFSF zuzüglich einer jährlichen kumulativen Marge (4 % für Jahr 1, 5 % für Jahr 2, 6 % für Jahr 3, 7 % für Jahr 4 und schließlich 8 % p.a. für die letzten 6 Monate). Daraus ergeben sich faktisch Obergrenzen für die Vergütung, die der HFSF auf die von ihm gehaltenen Aktien erhält. Diese Vergütung liegt unter der in der Rekapitalisierungsmitteilung festgelegten Spanne von 7 % bis 9 %. Da diese Optionsscheine jedoch ein Schlüsselfaktor für den Erfolg der von der Alpha-Bank-Gruppe vor der Rekapitalisierung vom Frühjahr 2013 lancierten Bezugsrechteausgabe und Privatplatzierung waren, gesteht die Kommission zu, dass sie es der Alpha-Bank-Gruppe ermöglicht haben, den Betrag der Beihilfe um 550 Mio. EUR zu verringern. Angesichts der niedrigen Eigenkapitalquote der Alpha-Bank-Gruppe vor der Rekapitalisierung und angesichts des damaligen äußerst unsicheren Umfelds wären die gewöhnlichen zum damaligen Zeitpunkt bestehenden Anreize nicht ausreichend gewesen, d. h. ohne die Optionsscheine hätten die privaten Anleger keine ausreichende Rendite erzielt und somit nicht teilgenommen. Angesichts der in den Erwägungsgründen 205 und 212 dargelegten Gründe, angesichts der Tatsache, dass der HFSF doch eine - wenn auch sehr niedrige - positive Vergütung erhält, falls die Optionsscheine ausgeübt werden, und angesichts der Tatsache, dass es zu den MEFP-Zielsetzungen gehört, private Anleger zu gewinnen, um wenigstens einige Banken unter privater Führung zu erhalten und um zu vermeiden, dass der gesamte Bankensektor vom HFSF kontrolliert wird, kann die Kommission eine derartige Abweichung von den in der Rekapitalisierungsmitteilung niedergelegten normalen Vergütungskriterien hinnehmen. Dass dies hingenommen werden kann, beruht auch auf der Tatsache, dass das HFSF-Gesetz in seiner geänderten Fassung vom März 2014 keine Anpassung der Optionsscheine für den Fall einer Kapitalaufstockung unter Verzicht auf das Recht auf vorzugsweise Zeichnung vorsieht, und dass im Falle einer Bezugsrechteausgabe nur der Ausübungspreis für die Optionsscheine angepasst werden darf, wobei die Anpassung nur ex post vorgenommen werden darf und nur bis zu dem Betrag der realisierten Erlöse aus dem Verkauf der Bezugsrechte des HFSF. Zudem kann die Kommission dank der von Griechenland abgegebenen Verpflichtung, dass es vor einem etwaigen Rückkauf der vom HFSF ausgegebenen Optionsscheine die Zustimmung der Kommission einholen wird, sicherstellen, dass ein etwaiger zukünftiger Rückkauf zu keiner weiteren Verringerung der Vergütung für den HFSF bei einer weiteren Erhöhung der Vergütung für die Inhaber der Optionsscheine führt.
(216)
Was die Tatsache anbelangt, dass der HFSF Aktien ohne Stimmrecht erhalten hat, ruft die Kommission in Erinnerung, dass der Beihilfebedarf im Wesentlichen nicht durch übermäßige Risikobereitschaft bedingt ist. Zudem zählt es zu den MEFP-Zielsetzungen, wenigstens einige Banken unter privater Führung zu erhalten. Ferner bestehen durch den Rahmenvertrag über die Beziehungen zwischen dem HFSF und der Bank sowie durch die automatische Wiederherstellung des Stimmrechts im Falle einer Nichtumsetzung des Umstrukturierungsplans Sicherheitsvorkehrungen gegen eine etwaige übermäßige Risikobereitschaft privater Führungskräfte. Abschließend ist festzustellen, dass es sich beim PSI-Programm und beim Rückkauf vom Dezember 2012 um eine Art Vergütung für den Staat handelt, da die Schulden des Staates an die Alpha-Bank-Gruppe dadurch um mehrere Milliarden Euro verringert wurden. Aus all diesen Gründen kann die Kommission hinnehmen, dass der HFSF Aktien ohne Stimmrecht erhalten hat. Daher gelangt die Kommission zu dem Schluss, dass Maßnahme B4 notwendig war.
Abschließend ist festzuhalten, dass die Maßnahmen B1, B2, B3 und B4 sowohl ihrer Höhe als auch ihrer Form nach eine erforderliche Rettungsbeihilfe darstellen.
7.4.3. Angemessenheit - Maßnahmen zur Begrenzung nachteiliger Auswirkungen auf die Realwirtschaft
(217)
Die Kommission stellt fest, dass die Alpha-Bank-Gruppe staatliche Beihilfen in sehr großer Höhe erhalten hat. Dies kann zu einer schwerwiegenden Beeinträchtigung des Wettbewerbs führen. Allerdings hat sich Griechenland zur Durchführung einer Reihe von Maßnahmen verpflichtet, mit denen nachteilige Auswirkungen auf die Realwirtschaft begrenzt werden sollen. Insbesondere wurde zugesagt, dass die Alpha-Bank-Gruppe, wie in den Erwägungsgründen 121 und 122 dargelegt, weiterhin nach kommerziellen Grundsätzen geführt werden wird. Zudem hat sich Griechenland zu einem Übernahmeverbot sowie zu einer Reihe von Veräußerungen verpflichtet, wie in den Erwägungsgründen 123 bis 124 dargelegt. In Abschnitt 7.6 wird genauer auf die Begrenzung der Wettbewerbsverzerrung eingegangen.
(218)
Außerdem wurde in der Alpha-Bank-Gruppe ein Überwachungstreuhänder berufen, um die ordnungsgemäße Umsetzung der Verpflichtungen in Bezug auf Corporate Governance und Geschäftsbetrieb zu kontrollieren. Auf diese Weise werden abträgliche Veränderungen der Geschäftspraktiken der Alpha-Bank-Gruppe verhindert und somit nachteilige Auswirkungen auf die Realwirtschaft begrenzt.
(219)
Und schließlich wurde bei der Kommission am 12. Juni 2014 ein neuer umfassender Umstrukturierungsplan eingereicht. Dieser Umstrukturierungsplan wird in Abschnitt 7.6 bewertet.
(220)
Die Kommission gelangt zu dem Schluss, dass die im Einleitungsbeschluss zur Alpha Bank vorgebrachten Zweifel ausgeräumt wurden. Die Maßnahmen B1, B2, B3 und B4 sind im Lichte von Randnummer 15 der Bankenmitteilung 2008 angemessen.
7.4.4. Schlussfolgerung zur Vereinbarkeit der HFSF-Rekapitalisierungen mit der Bankenmitteilung 2008, der Rekapitalisierungsmitteilung und der Verlängerungsmitteilung 2011
(221)
Die Kommission gelangt zu dem Schluss, dass die HFSF-Rekapitalisierungen (Maßnahmen B1, B2, B3 und B4) im Sinne der Bankenmitteilung 2008 (Randnummer 15), der Rekapitalisierungsmitteilung und der Verlängerungsmitteilung 2011 geeignet, erforderlich und angemessen sind.
7.5. VEREINBARKEIT DER ERWERBUNGEN MIT DER UMSTRUKTURIERUNGSMITTEILUNG
(222)
Unter Randnummer 23 der Umstrukturierungsmitteilung ist niedergelegt, dass der Erwerb von Unternehmen durch Banken, die staatliche Beihilfen erhalten, nicht durch staatliche Beihilfen finanziert werden darf, außer wenn dies wesentlich für die Wiederherstellung der wirtschaftlichen Lebensfähigkeit eines Unternehmens ist. Ferner ist unter den Randnummern 40 und 41 der Umstrukturierungsmitteilung niedergelegt, dass Banken staatliche Beihilfen nicht zum Erwerb von Wettbewerbern verwenden dürfen, außer wenn der Erwerb Teil eines Konsolidierungsprozesses ist, der zur Wiederherstellung der Finanzstabilität oder zur Gewährleistung eines wirksamen Wettbewerbs erforderlich ist. Darüber hinaus können Erwerbungen die Wiederherstellung der Rentabilität gefährden oder erschweren. Daher hat die Kommission zu prüfen, ob die Erwerbungen der Alpha-Bank-Gruppe mit der Umstrukturierungsmitteilung in Einklang stehen.
7.5.1. Vereinbarkeit des Erwerbs der Emporiki Bank mit der Umstrukturierungsmitteilung
7.5.1.1. Auswirkung des Erwerbs der Emporiki Bank auf die langfristige Rentabilität der Alpha-Bank-Gruppe
(223)
Im Hinblick auf das Betriebsergebnis verbessert die Erwerbung der Emporiki Bank die Aussichten der Alpha-Bank-Gruppe auf eine Rückkehr zu langfristiger Rentabilität, da der Zusammenschluss zweier Banken auf demselben räumlichen Markt sinnvolle Synergien ermöglicht, z. B. durch den Abbau von Personal, die Schließung von Niederlassungen und die Verringerung der Gemeinkosten. Die Alpha-Bank-Gruppe übernimmt die Kunden und Einlagen und senkt zugleich die Vertriebskosten in erheblichem Maße. Sie schließt eine erhebliche Anzahl von Niederlassungen des fusionierten Unternehmens und rationalisiert die zentralen Funktionen.
(224)
Im Hinblick auf die Liquiditätsausstattung wirken sich die Erwerbungen positiv auf die Alpha-Bank-Gruppe aus. Das Kredit-Einlagen-Verhältnis des erworbenen Unternehmens betrug circa 115 %, deutlich unter dem sehr hohen Kredit-Einlagen-Verhältnis (103) der Alpha-Bank-Gruppe. Dies trägt zu einer deutlichen Verbesserung des Kredit-Einlagen-Verhältnisses der Alpha-Bank-Gruppe bei.
(225)
In statischer Hinsicht hat die Transaktion auch eine positive Auswirkung auf die Eigenkapitalquote der Alpha-Bank-Gruppe, denn die Alpha-Bank-Gruppe erwirbt für einen Kaufpreis von einem Euro eine sehr gut kapitalisierte Bank. Zum 31. März 2012 belief sich die Pro-forma-Kapitaladäquanzquote des fusionierten Unternehmens auf 11,8 %, wohingegen die Kapitaladäquanzquote der Alpha-Bank-Gruppe allein nur 8,8 % betrug. Ebenso belief sich die Core-Tier-1-Quote des fusionierten Unternehmens auf 11,1 %, wohingegen die Core-Tier-1-Quote der Alpha-Bank-Gruppe allein nur 7,9 % betrug. Die Kapitalstärke der Emporiki Bank bietet Schutz vor künftigen Verlusten, falls das im Stresstest entwickelte Szenario eintreten sollte, wie in Tabelle 3 veranschaulicht. Bei der statischen Betrachtung der Erhöhung der Eigenkapitalquote der Alpha-Bank-Gruppe wurden die positiven Auswirkungen auf ihre langfristige Kapitalausstattung überschätzt. Daher ist der Erwerb zuträglich für die Wiederherstellung der langfristigen Rentabilität der Alpha-Bank-Gruppe.
7.5.1.2. Auswirkung der Erwerbungen auf den Beihilfebedarf der Alpha-Bank-Gruppe
(226)
Gemäß Randnummer 23 der Umstrukturierungsmitteilung sollten Umstrukturierungsbeihilfen nicht zum Erwerb anderer Unternehmen verwendet werden, sondern lediglich zur Deckung der für die Wiederherstellung der Rentabilität der Alpha-Bank-Gruppe notwendigen Kosten. In diesem Fall hat der Erwerb zwar positive Auswirkungen auf die Rentabilität der Alpha-Bank-Gruppe, ist jedoch nicht von wesentlicher Bedeutung für ihre Rentabilität im Sinne von Randnummer 23 der Umstrukturierungsmitteilung.
(227)
Die Alpha-Bank-Gruppe bezahlte beim Erwerb der Emporiki Bank einen Kaufpreis von nur einem Euro. Der Kaufpreis wurde daher nicht durch staatliche Beihilfen finanziert. Zudem ist zu berücksichtigen, dass die Zahlung des Kaufpreises keinerlei Kapitalbedarf bei der Alpha-Bank-Gruppe verursacht hat. Außerdem war die Emporiki Bank angemessen (d. h. gemäß den Anforderungen des Stresstests 2012, wie in Tabelle 3 veranschaulicht) kapitalisiert. Somit ist es unwahrscheinlich, dass der Erwerb künftig Kapitalbedarf bei der Alpha-Bank-Gruppe verursacht.
(228)
Abschließend ist festzustellen, dass der Erwerb der Emporiki Bank angesichts seiner atypischen Bedingungen (Erwerb einer vollständig kapitalisierten Bank, welche die Anforderungen des Stresstests erfüllt, für einen Kaufpreis von 1 EUR) ausnahmsweise keinen Verstoß gegen die Anforderung darstellt, staatliche Beihilfen möglichst niedrig zu halten.
7.5.1.3. Verfälschende Auswirkungen der Erwerbungen auf den Wettbewerb
(229)
Gemäß Randnummern 39 und 40 der Umstrukturierungsmitteilung sollten staatliche Beihilfen nicht zum Nachteil von Wettbewerbern verwendet werden, die keine vergleichbare staatliche Unterstützung erhalten, insbesondere nicht zur Erwerbung von Wettbewerbern. Unter Randnummer 41 der Umstrukturierungsmitteilung wird außerdem festgestellt, dass Übernahmen genehmigt werden können, wenn sie Teil eines Konsolidierungsprozesses sind, der zur Wiederherstellung der Finanzstabilität oder zur Gewährleistung eines wirksamen Wettbewerbs erforderlich ist. In einem solchen Fall sollte Chancengleichheit für alle Kaufinteressenten und im Ergebnis ein wirksamer Wettbewerb auf den relevanten Märkten gewährleistet sein.
(230)
Die Emporiki Bank allein wurde seitens der Bank of Greece als wirtschaftlich nicht lebensfähig betrachtet, wie in einer von einem externen Berater Anfang 2012 erstellten Rentabilitätsprüfung dargelegt. Sie erzeugte hohe Verluste für die Muttergesellschaft Crédit Agricole, so dass die Muttergesellschaft einen Verkauf anstrebte. Wenn kein Verkauf möglich gewesen wäre, hätte die Muttergesellschaft diese Tochtergesellschaft insolvent gehen lassen. Das Übernahmegeschäft kann daher als Bestandteil eines Konsolidierungsprozesses betrachtet werden, der zur Wiederherstellung der Finanzstabilität im Sinne von Randnummer 41 der Umstrukturierungsmitteilung erforderlich war.
(231)
Für den Erwerb der Emporiki Bank erging kein gültiges Angebot eines Bieters, der keine staatliche Beihilfe erhält, und der Verkaufsprozess verlief in einer offenen, transparenten und diskriminierungsfreien Weise. Die Alpha-Bank-Gruppe hat also keinen Bieter, der keine staatliche Beihilfe erhält, verdrängt. Da der Erwerb von der griechischen Wettbewerbsaufsichtsbehörde genehmigt wurde, geht die Kommission davon aus, dass in seiner Folge die Voraussetzungen für einen wirksamen Wettbewerb in Griechenland gewahrt bleiben.
(232)
Zudem ergibt sich der Beihilfebedarf der Alpha-Bank-Gruppe nicht aus Missmanagement oder einer unangemessenen Risikobereitschaft. Abschließend ist festzustellen, dass - wie in Erwägungsgrund 227 entwickelt - keine staatliche Beihilfe verwendet wurde, um diese Erwerbung zu finanzieren (Erwerb einer Bank, deren Kapitalisierungsquote die Anforderungen des Stresstests der Bank of Greece erfüllt, für einen Kaufpreis von 1 EUR).
(233)
Angesichts dieser Faktoren kann die Schlussfolgerung gezogen werden, dass der Erwerb der Emporiki Bank mit Abschnitt 4 der Umstrukturierungsmitteilung in Einklang steht.
7.5.1.4. Schlussfolgerung zum Erwerb der Emporiki Bank
(234)
Die Kommission gelangt zu dem Schluss, dass der Erwerb der Emporiki Bank in Anbetracht der außergewöhnlichen Lage der griechischen Banken und seiner besonderen Umstände mit den in der Umstrukturierungsmitteilung niedergelegten Kriterien vereinbar ist.
7.5.2. Vereinbarkeit des Erwerbs ausgewählter Aktiva und Passiva der drei Genossenschaftsbanken mit der Umstrukturierungsmitteilung
7.5.2.1. Auswirkung der Erwerbungen auf die langfristige Rentabilität der Alpha-Bank-Gruppe
(235)
Der Erwerb ausgewählter Aktiva und Passiva der drei Genossenschaftsbanken stärkt die langfristige Rentabilität der Alpha-Bank-Gruppe.
(236)
Genauer gesagt hat sich durch die Eingliederung der Einlagen der drei Genossenschaftsbanken in die Bilanz der Alpha-Bank-Gruppe das Liquiditätsprofil der Bank verbessert. Das Netto-Kredit-Einlagen-Verhältnis der Alpha Bank S.A. ist um circa 1,5 % zurückgegangen, und die Abhängigkeit der Alpha Bank S.A. vom Eurosystem hat abgenommen.
(237)
Ferner haben die Erwerbungen der Alpha-Bank-Gruppe Gelegenheit gegeben, ihre Einnahmenseite zu stärken, da sich der Kundenstamm in mehreren geografischen Bereichen vergrößert hat. Die Alpha-Bank-Gruppe hat keinerlei kostenintensive Infrastruktur und keinerlei kostenintensives Niederlassungsnetz übernommen. Auch Darlehen hat die Alpha-Bank-Gruppe keine übernommen. Somit hat sich weder ihr Risiko noch ihr Kapitalbedarf erhöht.
7.5.2.2. Auswirkung des Erwerbs auf den Beihilfebedarf der Alpha-Bank-Gruppe
(238)
Gemäß Randnummer 23 der Umstrukturierungsmitteilung sollten Umstrukturierungsbeihilfen nicht zum Erwerb anderer Unternehmen verwendet werden, sondern lediglich zur Deckung der für die Wiederherstellung der Rentabilität der Alpha-Bank-Gruppe notwendigen Kosten. In diesem Fall hat der Erwerb zwar positive Auswirkungen auf die Rentabilität der Alpha-Bank-Gruppe, ist jedoch nicht von wesentlicher Bedeutung für ihre Rentabilität im Sinne von Randnummer 23 der Umstrukturierungsmitteilung.
(239)
Der seitens der Alpha-Bank-Gruppe für den Erwerb der übertragenen Aktiva und Passiva aller drei Genossenschaftsbanken bezahlte Kaufpreis wurde auf 2,1 % des Werts der übertragenen Einlagen festgelegt und belief sich auf circa 9 Mio. EUR, was 0,01 % der Gesamtbilanzsumme der Alpha-Bank-Gruppe zum Zeitpunkt des Erwerbs entspricht. Dieser Kaufpreis ist somit als sehr niedrig zu betrachten. Zudem hatte die Alpha-Bank-Gruppe im Rahmen der Rekapitalisierung vom Frühjahr 2013 bereits 550 Mio. EUR privates Kapital beschafft.
(240)
Die Kommission gelangt zu dem Schluss, dass der Kaufpreis für die übertragenen Aktiva und Passiva (vor allem Einlagen) der drei Genossenschaftsbanken derart niedrig war, dass die Anforderung, die staatliche Beihilfe auf das erforderliche Mindestmaß zu beschränken, dadurch nicht verletzt wurde.
7.5.2.3. Verfälschende Auswirkungen der Erwerbungen auf den Wettbewerb
(241)
Wie in Erwägungsgrund 229 angeführt, sollten gemäß Randnummern 39 und 40 der Umstrukturierungsmitteilung staatliche Beihilfen nicht zum Nachteil von Wettbewerbern verwendet werden, die keine vergleichbare staatliche Unterstützung erhalten, insbesondere nicht zur Erwerbung von Wettbewerbern, außer unter spezifischen Umständen.
(242)
Die Bank of Greece betrachtet die drei Genossenschaftsbanken als wirtschaftlich nicht lebensfähig und die Verabschiedung der Abwicklungsmaßnahmen als notwendig, um die Finanzstabilität zu wahren. Die Erwerbungen können daher als Bestandteil eines Konsolidierungsprozesses betrachtet werden, der zur Wiederherstellung der Finanzstabilität im Sinne von Randnummer 41 der Umstrukturierungsmitteilung erforderlich ist.
(243)
Zudem gab es für den Erwerb der Aktiva und Passiva der drei Genossenschaftsbanken kein gültiges Angebot seitens eines Bieters, der keine staatliche Beihilfe erhält, und das einzige weitere Angebot kam von einer Bank, die sogar noch mehr staatliche Beihilfe erhalten hatte. Zudem handelt es sich bei den erworbenen Aktiva und Passiva um einen geringen Betrag, so dass sich keine Änderung der Marktstruktur (104) ergeben hat.
(244)
Somit stellt die Kommission fest, dass die außergewöhnlichen Umstände die Genehmigung dieser Erwerbungen rechtfertigen, wie unter Randnummer 41 der Umstrukturierungsmitteilung vorgesehen.
7.5.2.4. Schlussfolgerung zum Erwerb ausgewählter Aktiva und Passiva der drei Genossenschaftsbanken
(245)
Die Kommission gelangt zu dem Schluss, dass der Erwerb der ausgewählten Aktiva und Passiva der drei Genossenschaftsbanken in Anbetracht seiner besonderen Umstände mit den in der Umstrukturierungsmitteilung niedergelegten Kriterien vereinbar ist.
7.5.3. Vereinbarkeit des Erwerbs der Citibank Greece mit der Umstrukturierungsmitteilung
7.5.3.1. Auswirkung des Erwerbs auf die langfristige Rentabilität der Alpha-Bank-Gruppe
(246)
Der Erwerb der Citibank Greece, einschließlich Diners, stärkt die langfristige Rentabilität der Alpha-Bank-Gruppe. Die Alpha-Bank-Gruppe hat eine bestens ausgestattete Kreditbank erworben. Zudem ist das Nettokreditportfolio wesentlich geringer als die erworbenen Einlagen.
(247)
Die Eingliederung der Einlagen der Citibank Greece in die Bilanz der Alpha-Bank-Gruppe wird das mittel- und langfristige Finanzierungsprofil der Alpha-Bank-Gruppe verbessern und zugleich die Rentabilität der Alpha-Bank-Gruppe erhöhen.
(248)
Ferner stärkt die Alpha-Bank-Gruppe mit dem Erwerb den Radius und die Fähigkeiten für die Akquise von Kundeneinlagen und erzielt somit ein ausgewogenes und nachhaltiges Geschäftsmodell.
(249)
Abschließend ist festzustellen, dass die erwarteten erheblichen Synergien - bei den zentralen Funktionen, den IT-Dienstleistungen und den betrieblichen Aufwendungen - einen Beitrag zur langfristigen Rentabilität der Alpha-Bank-Gruppe leisten werden.
(250)
Daher ist der Erwerb zuträglich für die Wiederherstellung der langfristigen Rentabilität der Alpha-Bank-Gruppe.
7.5.3.2. Auswirkung des Erwerbs auf den Beihilfebedarf der Alpha-Bank-Gruppe
(251)
Gemäß Randnummer 23 der Umstrukturierungsmitteilung sollten Umstrukturierungsbeihilfen nicht zum Erwerb anderer Unternehmen verwendet werden, sondern lediglich zur Deckung der für die Wiederherstellung der Rentabilität der Alpha-Bank-Gruppe notwendigen Kosten. In diesem Fall hat der Erwerb zwar positive Auswirkungen auf die Rentabilität der Alpha-Bank-Gruppe, ist jedoch nicht von wesentlicher Bedeutung für ihre Rentabilität im Sinne von Randnummer 23 der Umstrukturierungsmitteilung.
(252)
Die Alpha-Bank-Gruppe bezahlte beim Erwerb der Citibank Greece samt Diners einen Kaufpreis (105) von nur 2 Mio. EUR.
(253)
Das erworbene Portfolio umfasst zahlreiche Darlehen, die vollständig abgeschrieben sind. Tatsächlich könnte sich durch die Bewertung dieses neuen Kreditportfolios ein Ausgleich des begrenzten Kapitalbedarfs aufgrund ihrer Eingliederung in die Bilanz der Alpha-Bank-Gruppe ergeben.
(254)
Zudem ist es der Alpha-Bank-Gruppe gelungen, 1,2 Mrd. EUR privates Kapital zu einem Preis pro Aktie zu beschaffen, der höher ist als der Preis pro Aktie, zu dem der HFSF im Rahmen der Rekapitalisierung vom Frühjahr 2013 seine Zeichnung getätigt hat.
(255)
Unter diesen besonderen Umständen kann man nicht behaupten, dass der Erwerb durch staatliche Beihilfen finanziert worden sei. Durch den Erwerb wird sich weder der Beihilfebedarf erhöhen noch die Vergütung für die bestehende Beihilfe verringern.
7.5.3.3. Verfälschende Auswirkungen des Erwerbs auf den Wettbewerb
(256)
Wie in Erwägungsgrund 241 angeführt, sollten staatliche Beihilfen nicht zum Nachteil von Wettbewerbern verwendet werden, die keine vergleichbare staatliche Unterstützung erhalten, insbesondere nicht zur Erwerbung von Wettbewerbern.
(257)
Der für die Citibank Greece entrichtete Kaufpreis war äußerst niedrig, und es gelang der Alpha-Bank-Gruppe, mit einem hohen Preis pro Aktie einen großen Betrag an privatem Kapital zu beschaffen. Daher ist die Transaktion nicht als ein aus staatlichen Beihilfen finanzierter Erwerb zu werten.
(258)
Zudem gab es für den Erwerb des von der Alpha-Bank-Gruppe erworbenen Aktivitätsumfangs keinerlei Angebot seitens eines Bieters, der keine staatliche Beihilfe erhält. Die Alpha-Bank-Gruppe hat also keinen Bieter, der keine staatliche Beihilfe erhält, verdrängt.
(259)
Abschließend ist festzustellen, dass die Erwerbung angesichts der in den Erwägungsgründen 257 und 258 dargelegten Faktoren nicht unter das unter den Randnummern 39 und 40 der Umstrukturierungsmitteilung niedergelegte Verbot fällt. Ferner ruft die Kommission in Erinnerung, dass sich der Beihilfebedarf der Alpha-Bank-Gruppe nicht aus Missmanagement oder einer unangemessenen Risikobereitschaft ergibt.
7.5.3.4. Schlussfolgerung zum Erwerb der Citibank Greece
(260)
Die Kommission gelangt zu dem Schluss, dass der Erwerb der Citibank Greece in Anbetracht der außergewöhnlichen Lage der Alpha-Bank-Gruppe (106) und seiner besonderen Umstände mit den in der Umstrukturierungsmitteilung niedergelegten Kriterien vereinbar ist.
7.6. VEREINBARKEIT DER MASSNAHMEN A, B1, B2, B3 UND B4 MIT DER UMSTRUKTURIERUNGSMITTEILUNG
7.6.1. Schwierigkeiten und Folgen der Bewertung anhand der Umstrukturierungsmitteilung
(261)
Wie in den Abschnitten 2.1.1 und 2.1.2 dargelegt, sind die Schwierigkeiten der Alpha-Bank-Gruppe im Wesentlichen ein Ergebnis der griechischen Staatsschuldenkrise und der tiefen Rezession in Griechenland und Südeuropa. Erstere schnitt den griechischen Staat von den Finanzmärkten ab und zwang ihn zur Aushandlung einer Übereinkunft mit seinen in- und ausländischen Gläubigern, in deren Folge die Forderungen gegenüber dem Staat generell um 53,3 % herabgesetzt wurden. Darüber hinaus wurden 31,5 % der Forderungen gegen neue griechische Staatsanleihen mit einer niedrigeren Verzinsung und längeren Laufzeiten eingetauscht. Diese neuen griechischen Staatsanleihen kaufte der Staat von den griechischen Banken im Dezember 2012 zu einem Preis zwischen 30,2 % und 40,1 % ihres Nennwerts zurück, was einen neuerlichen Verlust für die griechischen Banken bedeutete. Neben den Auswirkungen des PSI-Programms und des Forderungsrückkaufs auf ihre Kapitalausstattung war die Alpha-Bank-Gruppe von 2010 bis Mitte 2012 auch von einem ausgeprägten Abzug von Einlagen betroffen, der auf das Risiko zurückzuführen war, dass Griechenland aufgrund einer unhaltbaren Verschuldung der öffentlichen Haushalte und der wirtschaftlichen Rezession den Euroraum verlassen würde.
(262)
Die Maßnahmen B1, B2, B3 und B4 belaufen sich auf 4,571 Mrd. EUR und sind damit niedriger als der Verlust, der nach dem PSI-Programm verbucht wurde (4,786 Mrd. EUR). Für einen solchen Fall und unter der Voraussetzung, dass die Schwierigkeiten nicht in erster Linie auf übermäßige Risikobereitschaft zurückzuführen sind, ist unter Randnummer 14 der Verlängerungsmitteilung 2011 eine Lockerung der Kriterien durch die Kommission vorgesehen.
(263)
Der Kapitalbedarf geht zum Großteil auf das normale Risiko zurück, dem ein Finanzinstitut aufgrund der öffentlichen Haushalte seines eigenen Staats ausgesetzt ist, d. h. auf ein normales Engagement in Staatsanleihen. Auf diesen Umstand wurde bereits in den Erwägungsgründen 58 und 69 des Einleitungsbeschlusses zur Alpha Bank hingewiesen. Außerdem stellt die Kommission fest, dass die Alpha-Bank-Gruppe dem Risiko des griechischen Staatshaushalts in geringerem Maße ausgesetzt war als die anderen Großbanken in Griechenland, so dass der Bank nicht vorgeworfen werden kann, ein übermäßiges Engagement in griechischen Staatsanleihen eingegangen zu sein. Aus diesem Grund muss die Alpha-Bank-Gruppe in ihrem Umstrukturierungsplan weniger Gewicht auf das moralische Risiko legen als andere Empfänger staatlicher Beihilfen unter den Finanzinstituten, die übermäßige Risiken angehäuft hatten. Da die Beihilfemaßnahmen den Wettbewerb in geringerem Maße verzerren, sollten die Maßnahmen zur Begrenzung von Wettbewerbsverzerrungen entsprechend weniger streng ausfallen. Da das PSI-Programm und der Forderungsrückkauf einen Schuldenerlass zugunsten des Staats darstellen, kann die Vergütung des Staates für die Rekapitalisierung der Banken geringer ausfallen.
(264)
Da die griechische Wirtschaftsleistung jedoch seit 2008 um etwa 25 % geschrumpft ist und da die Alpha-Bank-Gruppe in Gestalt der Emporiki Bank eine weniger rentable Bank erworben hat, muss die Alpha-Bank-Gruppe ihre Organisation, ihre Kostenstruktur und ihr Geschäftsnetz an diese neue Umgebung anpassen, um ihre Rentabilität wiederherzustellen. Auch wenn kein moralisches Risiko gegeben ist, muss die Alpha-Bank-Gruppe daher ihre operative Tätigkeit in Griechenland rationalisieren, um ihre langfristige Rentabilität zu sichern.
(265)
Eine zweite erhebliche Verlustquelle der Alpha-Bank-Gruppe sind ihre Darlehen an griechische Privathaushalte und Unternehmen. Die Kommission führt diese Verluste in erster Linie auf den außergewöhnlich starken und anhaltenden Rückgang des BIP um rund 25 % in fünf Jahren und nicht auf riskante Gepflogenheiten der Bank bei der Darlehensvergabe zurück. Die zum Ausgleich dieser Verluste gewährte Beihilfe zieht daher kein moralisches Risiko nach sich, wie es der Fall wäre, wenn die Beihilfe eine Alpha-Bank-Gruppe vor den Folgen eines vorangegangenen riskanten Verhaltens schützen würde. Daher beeinträchtigt die Beihilfe den Wettbewerb in geringerem Maße (107).
(266)
Allerdings entfällt ein Teil des Kapitalbedarfs und der Forderungsausfälle der Alpha-Bank-Gruppe auf Tochtergesellschaften im Ausland. So waren beispielsweise im Jahr 2012 die Aktivitäten in Zypern, in Rumänien, in der ehemaligen jugoslawischen Republik Mazedonien und in Bulgarien defizitär und die Aktivitäten in Albanien lediglich ausgeglichen. Den Hochrechnungen der Stresstests zufolge, die 2012 durchgeführt wurden, um den Kapitalbedarf der Alpha-Bank-Gruppe zu ermitteln, beliefen sich die Forderungsausfälle auf Auslandsdarlehen im Bezugsszenario auf 921 Mio. EUR und im Stress-Szenario auf 1,201 Mrd. EUR. Die Auslandsaktiva saugten zudem Liquidität auf, denn die gruppeninterne Finanzierung belief sich auf mehrere Milliarden Euro.
(267)
Abschließend ist - angesichts der Tatsache, dass unter den vier Großbanken in Griechenland die Alpha-Bank-Gruppe zum Zeitpunkt des PSI-Programms das niedrigste Engagement in GGB hatte, und angesichts der Tatsache, dass die Verluste aufgrund des PSI-Programms höher waren als die durch die Maßnahmen B, B2, B3 und B4 erhaltene staatliche Beihilfe - festzustellen, dass der Großteil der Verluste und des Beihilfebedarfs die Bedingungen für die Lockerung der Anforderungen seitens der Kommission erfüllen, wie unter Randnummer 14 der Verlängerungsmitteilung 2011 niedergelegt. Der Beihilfebedarf ist zum Teil auf griechische Forderungsausfälle infolge der außergewöhnlich tiefen und langwierigen Rezession und nicht auf riskante Kreditvergaben zurückzuführen. Beihilfe, die unter solchen Umständen vergeben wird, bringt kein moralisches Risiko mit sich und beeinträchtigt den Wettbewerb daher in geringerem Maße.
(268)
Schließlich ergibt sich ein begrenzter Teil des Beihilfebedarfs aus den Risiken, welche die Alpha-Bank-Gruppe selbst im Hinblick auf ihre Auslandstöchter eingegangen ist.
7.6.2. Rentabilität
(269)
Ein Umstrukturierungsplan muss gewährleisten, dass das Finanzinstitut zum Ende des Umstrukturierungszeitraums seine langfristige Rentabilität wiederherstellen kann (Abschnitt 2 der Umstrukturierungsmitteilung). Als Umstrukturierungszeitraum gilt im vorliegenden Fall der Zeitraum zwischen der Annahme dieses Beschlusses und dem 31. Dezember 2018.
(270)
Gemäß den Randnummern 9, 10 und 11 der Umstrukturierungsmitteilung legte Griechenland einen umfassenden und detaillierten Umstrukturierungsplan vor, der vollständige Angaben zum Geschäftsmodell der Alpha-Bank-Gruppe enthält. In diesem Plan wurden auch die Ursachen für die Schwierigkeiten der Alpha-Bank-Gruppe aufgeführt und die Maßnahmen genannt, mit denen ihre Rentabilitätsprobleme gelöst werden sollten. Insbesondere wird im Umstrukturierungsplan beschrieben, mit welcher Strategie die Alpha-Bank-Gruppe ihre operative Effizienz zu wahren und die Probleme zu lösen beabsichtigt, die mit dem hohen Stand an notleidenden Krediten, ihrer labilen Liquiditäts- und Kapitalsituation und ihren Auslandtöchtern verbunden sind, wobei letztere im Hinblick auf Finanzierung und Kapitalausstattung in den letzten Jahren von der Muttergesellschaft abhängig waren.
7.6.2.1. Griechische Banktätigkeiten
(271)
Im Hinblick auf die Liquidität der Alpha-Bank-Gruppe und ihre Abhängigkeit von einer Finanzierung aus dem Eurosystem sieht der Umstrukturierungsplan ein begrenztes Wachstum der Bilanz in Griechenland und eine neuerliche Erhöhung der Einlagenbasis vor. Die Abhängigkeit von der staatlich garantierten ELA, die bereits abgenommen hat, soll weiter zurückgehen, sodass die Alpha-Bank-Gruppe auch auf diese Weise ihre Finanzierungskosten senken kann.
(272)
Die Zusagen im Hinblick auf das Verhältnis von Krediten zu Einlagen, die in Erwägungsgrund 118 beschrieben sind, sorgen dafür, dass die Alpha-Bank-Gruppe zum Ende des Umstrukturierungszeitraums eine rentable Bilanzstruktur aufweist. Auch die Veräußerung von Wertpapieren und weiteren Aktivitäten, die nicht zum Kerngeschäft zählen, wird die Liquiditätsausstattung der Alpha-Bank-Gruppe verbessern. Aufgrund der nach wie vor angespannten Liquiditätslage der Alpha-Bank-Gruppe kann die Kommission dem Ersuchen der griechischen Behörden stattgeben, dass sie der Alpha-Bank-Gruppe gemäß den im Hilfspaket für griechische Banken vorgesehenen Regelungen betreffend Garantien und Staatsanleihen sowie über die staatlich garantierten ELA Liquidität zur Verfügung stellen.
(273)
Zur Verringerung der Finanzierungskosten der Alpha-Bank-Gruppe hat Griechenland eine Verpflichtung abgegeben, dass die Bank die von ihr gewährten Zinssätze auf Einlagen in Griechenland weiter senken wird, wie in Erwägungsgrund 118 erläutert. Eine solche Verringerung der Einlagenkosten wird wesentlich dazu beitragen, die Rentabilität der Alpha-Bank-Gruppe vor Rückstellungen zu erhöhen.
(274)
Seit Beginn der Krise hat die Alpha-Bank-Gruppe eine Rationalisierung ihres Geschäftsnetzes in Griechenland begonnen, indem sie die Anzahl der Niederlassungen und Beschäftigten (108) verringert. Bis 2017 werden die Gesamtkosten der Alpha-Bank-Gruppe gegenüber 2013 um nochmals […] % zurückgehen. Im Interesse dieses Ziels hat sich Griechenland verpflichtet, dass die Alpha-Bank-Gruppe die Zahl ihrer Niederlassungen und Mitarbeiter in Griechenland bis zum 31. Dezember 2017 auf […] bzw. […] verringern und die Gesamtkosten (109) in Griechenland auf höchstens […] EUR senken wird. Zum Ende des Umstrukturierungszeitraums wird das Verhältnis von Kosten zu Einnahmen weniger als […] % betragen. Die Kommission geht davon aus, dass der Umstrukturierungsplan die Effizienz der Alpha-Bank-Gruppe in der neuen Marktumgebung gewährleistet.
(275)
Ein weiterer Schlüsselbereich ist der Umgang mit notleidenden Krediten, die sich am 31. Dezember 2013 (110) auf 32,4 % des Portfolios beliefen. Die Alpha-Bank-Gruppe plant eine Verbesserung ihrer Kreditvergaberichtlinien (Limits, Deckung durch Sicherheiten) sowie eine Konzentration auf ihr Kerngeschäft, um ihre Verluste zu minimieren. Außerdem hat sich Griechenland, wie in Erwägungsgrund 122 beschrieben, im Hinblick auf die Kreditvergaberichtlinien der Alpha-Bank-Gruppe zur Einhaltung strenger Standards verpflichtet, um in jedem Stadium des Kreditgeschäfts die Risiken zu kontrollieren und die Wertschöpfung für die Alpha-Bank-Gruppe zu maximieren.
7.6.2.2. Corporate Governance
(276)
Da die Aktien der Alpha-Bank-Gruppe seit der Kapitalerhöhung von 2014 zu 69,9 % (111) vom HFSF gehalten werden, gebührt auch den Führungsstrukturen der Alpha-Bank-Gruppe Beachtung, zumal das Stimmrecht der Bank eingeschränkt ist. Zudem sind einige der privaten Anleger, welche die Bank kontrollieren, auch Inhaber von Optionsscheinen und könnten daher den vollen Gewinn einstreichen, falls der Aktienkurs der Alpha-Bank-Gruppe während des Umstrukturierungszeitraums steil nach oben gehen sollte. Da diese Lage ein moralisches Risiko birgt, wurde 2013 ein spezifischer Rahmenvertrag über die Beziehungen zwischen der Alpha-Bank-Gruppe und HFSF abgeschlossen. Dieser Vertrag schützt das Tagesgeschäft der Alpha-Bank-Gruppe vor jeder Einmischung ihrer Hauptaktionäre, gewährleistet zugleich, dass der HFSF die Umsetzung des Umstrukturierungsplans überwachen kann, und beugt durch angemessene Konsultationsverfahren übermäßiger Risikobereitschaft aufseiten der Geschäftsleitung der Alpha-Bank-Gruppe vor. Außerdem hat sich die Alpha-Bank-Gruppe verpflichtet, ihre Risiken im Zusammenhang mit verbundenen Kreditnehmern genau zu überwachen. Die Kommission begrüßt die Regelung, dass der HFSF automatisch wieder in sein volles Stimmrecht eingesetzt wird, falls die Alpha-Bank-Gruppe ihren Umstrukturierungsplan nicht umsetzen sollte.
7.6.2.3. Internationale Aktivitäten
(277)
Wie in Erwägungsgrund 266 erläutert, hat die Alpha-Bank-Gruppe durch einige ihrer internationalen Aktivitäten Kapital-, Liquiditäts- und Rentabilitätseinbußen erlitten.
(278)
Im Umstrukturierungsplan wird davon ausgegangen, dass die Alpha-Bank-Gruppe die Rückverschiebung ihres Fokus auf den einheimischen Markt fortsetzen wird. Ihre nicht rentable Tochtergesellschaft in der Ukraine hat die Alpha-Bank-Gruppe bereits veräußert. Außerdem hat sie begonnen, in ihren übrigen Tochtergesellschaften Rationalisierungsmaßnahmen vorzunehmen, das Kreditgeschäft effizienter zu gestalten und die Finanzierungslücken der Tochtergesellschaften zu verringern. Bei den verbleibenden Tochtergesellschaften plant sie eine weitere Rationalisierung ihres Netzes, wie in Erwägungsgrund 109 erläutert.
(279)
Der Gesamtbetrag der Auslandsaktiva wird zum 31. Dezember 2017 um mindestens weitere […] % zurückgehen (verglichen mit dem 31. Dezember 2012).
(280)
Von […] an werden die internationalen Aktivitäten insgesamt wieder rentabel sein.
(281)
Aus diesem Grund ist die Kommission der Auffassung, dass die Alpha-Bank-Gruppe ihr Auslandsgeschäft hinreichend umstrukturiert und verkleinert haben wird, um zu vermeiden, dass sie in Zukunft zusätzlichen Kapitalanforderungen und Liquiditätsmangel ausgesetzt ist. Durch die in Erwägungsgrund 119 beschriebene Verpflichtung, von umfangreichen Kapitalzuführungen an die internationalen Tochtergesellschaften der Alpha-Bank-Gruppe abzusehen, wird auch gewährleistet, dass von den ausländischen Tochtergesellschaften keine Gefahr für die Kapital- oder Liquiditätsausstattung der Bank ausgeht.
7.6.2.4. Schlussfolgerung zur Rentabilität
(282)
Aus dem in Abschnitt 2.4 beschriebenen Bezugsszenario geht hervor, dass die Alpha-Bank-Gruppe zum Ende des Umstrukturierungszeitraums einen Gewinn realisieren kann, mit dem sie unter Berücksichtigung ihres Risikoprofils ihre Kosten vollständig abdecken und eine angemessene Eigenkapitalrendite erzielen kann. Zugleich verbleibt die Kapitalausstattung der Alpha-Bank-Gruppe dieser Prognose zufolge auf einem zufriedenstellenden Niveau.
(283)
Abschließend nimmt die Kommission das Stress-Szenario zur Kenntnis, das in dem von den griechischen Behörden eingereichten Umstrukturierungsplan der Alpha-Bank-Gruppe beschrieben ist. Das Stress-Szenario beruht auf einer Reihe von Annahmen, die mit dem HFSF abgestimmt wurden. Es geht von einer längeren und tieferen Rezession und einer schwerwiegenderen Deflation der Immobilienpreise aus (112). Aus dem Umstrukturierungsplan geht hervor, dass die Alpha-Bank-Gruppe einer gewissen Stressbelastung, wie im diesbezüglichen Szenario beschrieben, standhalten kann und zum Ende des Umstrukturierungszeitraums rentabel und gut kapitalisiert bleibt.
(284)
Das zusätzliche Kapital, das 2014 beschafft worden ist, nämlich 1,2 Mrd. EUR, ist ausreichend, um während des Umstrukturierungszeitraums die Anforderungen des Bezugsszenarios des Stresstests 2013 zu erfüllen und um die Vorzugsaktien zurückzukaufen, was die Alpha-Bank-Gruppe im April 2014 (113) getan hat. Darüber hinaus wird die Alpha-Bank-Gruppe der Bank of Greece einen Plan für bedingtes Kapital vorlegen, der Maßnahmen für den Fall einer weiteren Verschlechterung des wirtschaftlichen Umfelds vorsieht. Die Kommission ruft in Erinnerung, dass die Bank of Greece bei der Prüfung des Kapitalbedarfs unter dem Bezugsszenario bereits mehrere Anpassungen vorgenommen hat, in deren Folge sich eine höhere Einschätzung des Kapitalbedarfs ergab als auf der Grundlage des Bezugsszenarios, das die Alpha-Bank-Gruppe selbst verwendet hatte. Daher geht die Kommission davon aus, dass bei der Schätzung des Kapitalbedarfs nach dem Bezugsszenario seitens der Bank of Greece ein gewisses Ausmaß an Stress zugrunde gelegt worden ist. Die Schlussfolgerung der Kommission, dass die Alpha-Bank-Gruppe wirtschaftlich rentabel ist, hängt also nicht davon ab, dass diese von vornherein über genügend Kapital verfügt, um den geschätzten Bedarf unter dem Stress-Szenario der Bank of Greece abzudecken, da Letzterer von einem hohen Stressniveau ausgeht und da die Kapitalaufstockung vom März 2014 gezeigt hat, dass die Alpha-Bank-Gruppe wieder Zugang zu den Kapitalmärkten hat.
(285)
Darüber hinaus ist es als positiv zu würdigen, dass die Alpha-Bank-Gruppe keine weiteren Investitionen in Wertpapiere mit „Non-Investment-Grade“-Rating mehr vornimmt, was zum Erhalt ihrer Kapital- und Liquiditätsausstattung beitragen wird.
(286)
Die Kommission gelangt zu dem Schluss, dass die Alpha-Bank-Gruppe ausreichende Schritte für die Wiederherstellung ihrer langfristigen Rentabilität ergriffen hat.
7.6.3. Eigenbeitrag und Lastenverteilung
(287)
Wie in der Umstrukturierungsmitteilung erklärt, sollten sich Banken und ihre Kapitaleigner so weit wie möglich mit eigenen Mitteln an der Umstrukturierung beteiligen, damit der Beihilfebetrag auf das erforderliche Minimum beschränkt wird. Die Banken sollten zur Finanzierung der Umstrukturierung ihre eigenen Mittel verwenden, indem beispielsweise Vermögenswerte verkauft werden, und die Kapitaleigner sollten die Verluste der Banken nach Möglichkeit auffangen.
7.6.3.1. Eigenbeitrag der Alpha-Bank-Gruppe: Veräußerungen und Kostensenkung
(288)
Die Alpha-Bank-Gruppe hat bereits einige kleine Tochtergesellschaften im Ausland (Ukraine) veräußert und bei einem Teil ihres Portfolios den Verschuldungsgrad verringert, um sowohl ihre Kapitaladäquanz als auch ihre Liquiditätsausstattung zu verbessern. So hat die Alpha-Bank-Gruppe den Verschuldungsgrad bei ihren Auslandsaktiva zwischen 2009 und 2013 (114) um 1,9 Mrd. EUR verringert.
(289)
Im Umstrukturierungsplan ist der Verkauf weiterer Vermögenswerte in Südosteuropa vorgesehen, wie in Erwägungsgrund 107 erläutert. Unter Berücksichtigung der bereits erfolgten Verringerung des Verschuldungsgrads und der bereits erfolgten Veräußerungen wird die Alpha-Bank-Gruppe nach der Umsetzung dieser Verpflichtungen ihre geografische Präsenz in Südosteuropa erheblich verringert haben. Durch die Verkleinerung der internationalen Aktiva der Alpha-Bank-Gruppe ergibt sich auch eine deutliche Verringerung des latenten Risikos, dass zukünftig weitere staatliche Beihilfen benötigt werden. Das trägt dazu bei, den Betrag der Beihilfe auf ein Mindestmaß zu begrenzen.
(290)
Im Jahr 2007 hat die Alpha-Bank-Gruppe ihr Versicherungsgeschäft veräußert. Sie verfügt somit über keine nennenswerten Aktivitäten auf diesem Markt, die veräußert werden könnten, um Einnahmen zu erzielen.
(291)
Wie in Erwägungsgrund 119 beschrieben, hat sich die Alpha-Bank-Gruppe zur Begrenzung ihres Kapitalbedarfs verpflichtet, kein Kapital einzusetzen, um ihre Tochtergesellschaften im Ausland zu stützen oder zu vergrößern. Darüber hinaus ist in den von Griechenland abgegebenen Verpflichtungen vorgesehen, dass die Alpha-Bank-Gruppe keine weiteren Erwerbungen vornimmt.
(292)
Außerdem hat die Alpha-Bank-Gruppe, wie in Abschnitt 2.4.2 erwähnt, ein groß angelegtes Kostensenkungsprogramm aufgelegt. Bis 2017 werden die Kosten weiter gesenkt. Die Belegschaft wird weiter verringert und die Gehälter werden nach unten angepasst. Griechenland hat sich zudem verpflichtet, die Vergütungen für die Führungskräfte der Alpha-Bank-Gruppe zu begrenzen, […].
7.6.3.2. Lastenverteilung auf die Altaktionäre und neu auf dem Markt beschafftes Kapital
(293)
Die Altaktionäre der Alpha-Bank-Gruppe wurden durch die 2009 abgeschlossene Bezugsrechteausgabe (115) sowie dann erneut durch die HFSF-Rekapitalisierung (Maßnahme B4) und die Beschaffung von privatem Kapital 2013 und im März 2014 stark verwässert. So ging beispielsweise der Anteil der Altaktionäre, einschließlich jener Anleger, die der Alpha-Bank-Gruppe 2009 Kapital zugeführt haben, von 100 % vor der Rekapitalisierung vom Frühjahr 2013 auf gerade einmal 4,9 % nach dieser Rekapitalisierung zurück. Zudem hat die Alpha-Bank-Gruppe seit 2008 keine Bardividende ausgeschüttet. Abgesehen von dieser Lastenverteilung auf die Altaktionäre ist es der Alpha-Bank-Gruppe gelungen, seit Beginn der Krise im Jahr 2008 privates Kapital in erheblichem Umfang zu beschaffen, nämlich 986 Mio. EUR im Jahr 2009, 550 Mio. EUR im Jahr 2013 und 1,200 Mrd. EUR im Jahr 2014.
7.6.3.3. Lastenverteilung auf Inhaber nachrangiger Schuldtitel
(294)
Die Inhaber nachrangiger Schuldtitel der Alpha-Bank-Gruppe haben einen Beitrag zu deren Umstrukturierungskosten geleistet. Die Alpha-Bank-Gruppe hat mehrere Passivmanagementoperationen abgeschlossen, um Kapital zu generieren. Der Gesamtwert der ausgetauschten Forderungen belief sich auf 828 Mio. EUR, womit, wie in Erwägungsgrund 114 beschrieben, ein Kapitalertrag in Höhe von 436 Mio. EUR anfiel.
(295)
Die ausstehenden Instrumente unterliegen dem in Erwägungsgrund 124 genannten Verbot von Kuponzahlungen. Aus diesem Grund geht die Kommission davon aus, dass sich die privaten Hybridkapitaleigner hinreichend an den Lasten beteiligen und dass die diesbezüglichen Vorgaben der Umstrukturierungsmitteilung erfüllt sind.
7.6.3.4. Schlussfolgerung zu Eigenbeitrag und Lastenverteilung
(296)
Der Eigenbeitrag und die Lastenverteilung, insbesondere in Form der Veräußerung von Vermögenswerten und der Verkleinerung des Kreditportfolios, liegen im Vergleich zur Rekapitalisierung, die insgesamt vom Staat geleistet wurde, weit unterhalb des Niveaus, das die Kommission üblicherweise für ausreichend erachten würde. Diese Verkleinerung betrifft nur die Auslandsaktivitäten (116), die lediglich einen begrenzten Teil der Alpha-Bank-Gruppe (117) ausmachen, wohingegen mit der Restrukturierung keine Verkleinerung der Kredit- und Einlagenportfolios in Griechenland angestrebt wird. Unter Berücksichtigung der Ausführungen in Abschnitt 7.6.1, aus denen hervorgeht, weshalb die Kommission ein geringeres Maß an Eigenbeitrag und Lastenverteilung hinnehmen kann - d. h. insbesondere angesichts der Tatsache, dass die Alpha Bank unter den Großbanken Griechenlands diejenige ist, die am wenigsten staatliche Beihilfe benötigt hat, sowie angesichts der Tatsache, dass die erhaltene staatliche Beihilfe umfassend unter die in Randnummer 14 der Verlängerungsmitteilung 2011 niedergelegte Ausnahme fällt - ist davon auszugehen, dass der Umstrukturierungsplan hinreichende Maßnahmen für den Eigenbeitrag und die Lastenverteilung vorsieht.
7.6.4. Maßnahmen zur Begrenzung von Wettbewerbsverzerrungen
(297)
Nach der Umstrukturierungsmitteilung muss der Umstrukturierungsplan Maßnahmen zur Begrenzung von Wettbewerbsverzerrungen und zur Gewährleistung eines wettbewerbsbestimmten Bankensektors vorsehen. Außerdem müssen diese Maßnahmen dem moralischen Risiko entgegenwirken und gewährleisten, dass staatliche Beihilfen nicht zur Finanzierung wettbewerbswidrigen Verhaltens verwendet werden.
(298)
Nach Randnummer 31 der Umstrukturierungsmitteilung muss die Kommission bei der Bewertung der Höhe der Beihilfe und der sich daraus ergebenden Wettbewerbsverzerrungen sowohl die absolute als auch die relative Höhe der staatlichen Beihilfe sowie den Umfang der Lastenverteilung und die Marktstellung des Finanzinstituts im Anschluss an die Umstrukturierung berücksichtigen. In dieser Hinsicht ruft die Kommission in Erinnerung, dass die Alpha-Bank-Gruppe vom Staat Kapitalhilfe in Höhe von 12 % ihrer RWA (118) erhalten hat. Zudem hat die Alpha-Bank-Gruppe Liquiditätsgarantien in Höhe von 14 Mrd. EUR zum 30. November 2011 sowie Darlehen in Form von Staatsanleihen in Höhe von 1,6 Mrd. EUR zum 30. September 2011 erhalten, was zusammen 25 % der damaligen Bilanzsumme der Alpha-Bank-Gruppe entspricht. Außerdem hat die Alpha-Bank-Gruppe staatlich garantierte ELA erhalten. In Anbetracht dieses hohen Beihilfebetrags sind Maßnahmen zur Begrenzung möglicher Wettbewerbsverzerrungen angezeigt. Darüber hinaus weist die Alpha-Bank-Gruppe in Griechenland einen großen Marktanteil auf, der zum 31. Dezember 2012 bei Darlehen 15 % und bei Einlagen 13 % betrug. Durch den Erwerb der Emporiki Bank sowie - in wesentlich geringerem Ausmaß - durch den Erwerb der drei Genossenschaftsbanken sowie des griechischen Bankgeschäfts der Citibank hat sich der Marktanteil der Alpha-Bank-Gruppe ausgeweitet. Nach dem Erwerb der Emporiki Bank belief sich der Marktanteil der Alpha-Bank-Gruppe bei Einlagen in Griechenland auf 21 % zum 30. Juni 2013, während ihr Marktanteil bei Hypothekenkrediten, Verbraucherkrediten und Unternehmenskrediten 23 % bzw. 20 % bzw. 21 % (119) betrug. Mit dem Erwerb der griechischen Aktivitäten der Citibank ist der Marktanteil der Alpha-Bank-Gruppe bei Einlagen um weniger als 1 % gestiegen.
(299)
Die Kommission ruft in Erinnerung, dass die Schwierigkeiten der Alpha-Bank-Gruppe vorwiegend aus externen Schocks herrührten, etwa aus der griechischen Staatsschuldenkrise und der lang anhaltenden Rezession, welche die griechische Volkswirtschaft seit 2008 erschüttert, wie bereits in Erwägungsgrund 69 des Einleitungsbeschlusses zur Alpha Bank festgestellt. Da die Alpha-Bank-Gruppe keine übermäßigen Risiken eingegangen ist, sind gezielte Vorkehrungen gegen moralische Risiken weniger dringlich. Wie in Abschnitt 7.6.1 dieses Beschlusses dargelegt, verringern diese Faktoren die wettbewerbsverzerrende Wirkung der Beihilfemaßnahmen und damit auch die Notwendigkeit von Maßnahmen zur Begrenzung von Wettbewerbsverzerrungen. Aus diesen Gründen kann die Kommission ausnahmsweise dulden, dass der Umstrukturierungsplan ungeachtet des hohen Beihilfebetrags und des großen Marktanteils keine Schrumpfung der Bilanz und der Darlehen in Griechenland vorsieht.
(300)
Allerdings stellt die Kommission fest, dass die Alpha-Bank-Gruppe durch die Kapitalzuführungen des Staates in die Lage versetzt wurde, ihre Banktätigkeiten auf ausländischen Märkten fortzuführen.
(301)
In dieser Hinsicht hält die Kommission fest, dass die Alpha-Bank-Gruppe - über die bereits erfolgte Verringerung des Verschuldungsgrads und über die bereits erfolgten Umstrukturierungen hinaus - bei ihren Auslandsaktiva bis 30. Juni 2018 (120) weitere Umstrukturierungen und eine weitere Verringerung des Verschuldungsgrads vornehmen wird und sich zudem verpflichtet hat, keine Beihilfemittel für den Ausbau dieser Geschäftssparten zu verwenden. Somit wird die Beihilfe nicht zur Wettbewerbsverzerrung auf diesen ausländischen Märkten eingesetzt.
(302)
Außerdem hat sich Griechenland zu einem Übernahmeverbot verpflichtet, mit dem gewährleistet wird, dass die Alpha-Bank-Gruppe die staatliche Beihilfe nicht zum Erwerb neuer Unternehmen verwendet. Dieses Verbot trägt dazu bei, zu gewährleisten, dass die Beihilfe ausschließlich verwendet wird, um die Rentabilität der griechischen Banktätigkeiten wiederherzustellen, und nicht etwa zur Förderung des eigenen Wachstums auf ausländischen Märkten.
(303)
Auch mit der Verpflichtung, das unhaltbar hohe Zinsniveau für griechische Einlagen zu senken, wird gewährleistet, dass die Beihilfe nicht zur Finanzierung unrentabler Einlagenstrategien verwendet wird, die den Wettbewerb auf dem griechischen Markt verzerren. Die Verpflichtung, bei der Preisgestaltung für neue Darlehen strenge Richtlinien anzuwenden, wird die Alpha-Bank-Gruppe entsprechend daran hindern, den Wettbewerb auf dem griechischen Markt durch unangemessene Preisstrategien bei Kundendarlehen zu verzerren.
(304)
Unter Berücksichtigung der in Abschnitt 7.6.1 beschriebenen besonderen Umstände und der im Umstrukturierungsplan vorgesehenen Maßnahmen bewertet die Kommission die Schutzvorkehrungen zur Begrenzung von Wettbewerbsverzerrungen als ausreichend.
7.7. ÜBERWACHUNG
(305)
Nach Abschnitt 5 der Umstrukturierungsmitteilung müssen regelmäßig Berichte vorgelegt werden, damit die Kommission überprüfen kann, ob der Umstrukturierungsplan ordnungsgemäß umgesetzt wird. Wie in den von Griechenland abgegebenen Verpflichtungserklärungen (121) dargelegt, wird Griechenland sicherstellen, dass - bis zum Ende des Umstrukturierungszeitraums, d. h. bis 31. Dezember 2018 - der von der Alpha-Bank-Gruppe bereits mit Zustimmung der Kommission benannte Überwachungstreuhänder die Umsetzung der Verpflichtungen, die Griechenland im Hinblick auf die Umstrukturierung der Tätigkeiten im In- und Ausland sowie im Hinblick auf Corporate Governance und die Geschäftstätigkeit eingegangen ist, überwacht. Es kann daher der Schluss gezogen werden, dass die Umsetzung des Umstrukturierungsplans ordnungsgemäß überwacht wird.
8. SCHLUSSFOLGERUNG
(306)
Die Kommission gelangt zu dem Schluss, dass Griechenland die Beihilfemaßnahmen B1, B2, B3 und B4 unter Verstoß gegen Artikel 108 Absatz 3 AEUV rechtswidrig durchgeführt hat, da sie bereits vor ihrer förmlichen Genehmigung durch die Kommission durchgeführt wurden. Allerdings stellt die Kommission fest, dass der Umstrukturierungsplan in Verbindung mit den im Anhang dokumentierten Verpflichtungen die Wiederherstellung der langfristigen Rentabilität der Alpha-Bank-Gruppe gewährleistet, eine hinreichende Lastenverteilung und einen hinreichenden Eigenbeitrag vorsieht sowie geeignet und angemessen ist, um die wettbewerbsverzerrenden Wirkungen der im vorliegenden Beschluss gewürdigten Beihilfemaßnahmen auszugleichen. Der Umstrukturierungsplan und die Verpflichtungen erfüllen die Kriterien der Umstrukturierungsmitteilung, sodass die Beihilfemaßnahmen für mit dem Binnenmarkt vereinbar erklärt werden können -
HAT FOLGENDEN BESCHLUSS ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Die nachstehenden von Griechenland durchgeführten Maßnahmen stellen staatliche Beihilfen im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV dar:
a)
die der Alpha Bank S.A. von der Bank of Greece gewährte Notfall-Liquiditätshilfe, die von Griechenland garantiert wurde (Maßnahme L2);
b)
die zweite Zwischenfinanzierung in Höhe von 1,042 Mrd. EUR, die der Hellenic Financial Stability Fund („HFSF“) der Alpha Bank S.A. im Dezember 2012 gewährte (Maßnahme B2);
c)
die Verpflichtungserklärung über 1,629 Mrd. EUR, die der HFSF am 21. Dezember 2012 zugunsten der Alpha Bank S.A. abgab (Maßnahme B3);
d)
die Rekapitalisierung in Höhe von 4,021 Mrd. EUR, die der HFSF der Alpha Bank S.A. im Frühjahr 2013 gewährte (Maßnahme B4).
(2) Die Schließung der Finanzierungslücke von insgesamt 427 Mio. EUR durch den HFSF im Rahmen der Übertragung von ausgewählten Aktiva und Passiva der Cooperative Bank of Dodecanese, der Evia Cooperative Bank und der Cooperative Bank of Western Macedonia auf die Alpha Bank S.A. im Dezember 2013 stellt keine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV dar.
(3) In Anbetracht des am 12. Juni 2014 eingereichten Umstrukturierungsplans für die Alpha-Bank-Gruppe (Alpha Bank und alle ihre Tochtergesellschaften und Niederlassungen) und der Verpflichtungszusagen, die Griechenland an diesem Datum vorgelegt hat, sind die folgenden staatlichen Beihilfen mit dem Binnenmarkt vereinbar:
a)
die Kapitalzuführung in Höhe von 940 Mio. EUR, die Griechenland der Alpha Bank S.A. im Mai 2009 im Rahmen der Rekapitalisierungsregelung gewährte (Maßnahme A);
b)
die der Alpha Bank S.A. von der Bank of Greece gewährte Notfall-Liquiditätshilfe, die sich am 31. Dezember 2012 auf 23,6 Mrd. EUR belief und für die Griechenland seit dem Juli 2011 garantiert (Maßnahme L2);
c)
die erste Zwischenfinanzierung in Höhe von 1,900 Mrd. EUR, die der HFSF der Alpha Bank S.A. im Mai 2012 gewährte (Maßnahme B1);
d)
die zweite Zwischenfinanzierung in Höhe von 1,042 Mrd. EUR, die der HFSF der Alpha Bank S.A. im Dezember 2012 gewährte (Maßnahme B2);
e)
die Verpflichtungserklärung über 1,629 Mrd. EUR, die der HFSF am 21. Dezember 2012 zugunsten der Alpha Bank S.A. abgab (Maßnahme B3);
f)
die Rekapitalisierung in Höhe von 4,021 Mrd. EUR, die der HFSF der Alpha Bank S.A. im Mai 2013 gewährte (Maßnahme B4).
Artikel 2
Dieser Beschluss ist an die Hellenische Republik gerichtet.
Brüssel, den 9. Juli 2014