РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 544/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 15 май 2014 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 302/2009 на Съвета относно многогодишен план за възстановяване на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Съюзът е страна по Международната конвенция за опазване на рибата тон (3) в Атлантическия океан („Конвенцията“).
(2)
На своята 16-а специална среща през 2008 г. създадената с конвенцията Международна комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан („ICCAT“) прие Препоръка 08-05 за установяване на нов план за възстановяване на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, който заменя предишния план за възстановяване, приет през 2006 г. Регламент (ЕО) № 302/2009 на Съвета (4) беше приет с цел прилагане на тези международни мерки за опазване на равнището на Съюза.
(3)
На своята 17-а специална среща през 2010 г. ICCAT прие Препоръка 10-04 за изменение на многогодишния план за възстановяване на червения тон. След това Регламент (ЕО) № 302/2009 беше изменен с Регламент (ЕС) № 500/2012 на Европейския парламент и на Съвета (5), с цел да се приложат тези преразгледани международни мерки за опазване на равнището на Съюза.
(4)
На 18-ата си специална среща през 2012 г. ICCAT прие Препоръка 12-03, с която допълнително измени многогодишния план за възстановяване на червения тон. С цел по-добро адаптиране на риболовните сезони към дейността на флотовете, в Препоръка 12-03 се предвижда промяна на риболовните сезони, които вече са определени като открити сезони, за разлика от закритите сезони, посочени в предишните препоръки на ICCAT. Освен това действителните дати, на които е разрешен риболовът от страна на кораби с мрежа гъргър, кораби с подхранка и кораби за тралене, бяха изменени. Накрая, за да се избегне неяснотата по отношение на онези съоръжения, за които няма конкретни правила за риболовните сезони, беше необходимо да се включи разпоредба, която изрично да разрешава използването на всички останали съоръжения, с изключение на всички видове плаващи мрежи, за риболов през цялата година. Периодите и датите за риболовните сезони в Атлантическия океан могат да бъдат преразгледани от ICCAT през 2015 г., след като Постоянният комитет за изследвания и статистика на ICCAT даде становище.
(5)
На своето 23-о редовно заседание през ноември 2013 г. ICCAT прие Препоръка 13-08, която допълва Препоръка 12-03, с цел да се допуснат модификации на риболовните сезони за кораби с подхранка и кораби за тралене в източната част на Атлантическия океан, които не засягат защитата на териториите за размножаване на червения тон в Средиземно море. В тази препоръка на ICCAT се посочва, че договарящите се страни и сътрудничещите недоговарящи страни, образувания или риболовни организации могат да определят различна начална дата за риболовните сезони за своите кораби с подхранка и кораби за тралене, експлоатирани в източната част на Атлантическия океан, като същевременно се поддържа общата продължителност на открития сезон за тези риболовни дейности. В посочената препоръка на ICCAT също така се установяват правила за използването на стереоскопични камери в контекста на операциите по поставяне в клетки. Целта е всички технически спецификации, включително честотата на вземане на проби, начинът на вземане на проби, разстоянието от камерата, размерите на вратата за трансфер, алгоритмите (съотношението дължина-тегло) да бъдат преразгледани от Постоянния комитет за изследвания и статистика на заседанието му през 2014 г. въз основа на неговите препоръки.
(6)
С цел в законодателството на Съюза да се приложи Препоръка 12-03 на ICCAT, за да се осигури ефективното опазване на запасите от червен тон, да се предостави правна сигурност по отношение на засегнатите риболовни сезони и, накрая, да се позволи на държавите-членки правилно да изготвят плановете си за риболов, капацитет и инспекции и другите си задължения за докладване, както и в законодателството на Съюза да се приложи Препоръка 13-08 на ICCAT по отношение на използването на стереоскопични камери в контекста на операциите по поставяне в клетки и на евентуалното определяне на различна начална дата за риболовните сезони за корабите с подхранка и корабите за тралене в източната част на Атлантическия океан, е необходимо във възможно най-кратък срок да се изменят съответните разпоредби в Регламент (ЕО) № 302/2009,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 302/2009 се изменя както следва:
1)
Член 7 се заменя със следното:
„Член 7
Риболовни сезони
1. Риболовът на червен тон се разрешава в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море за големи пелагични кораби за улов с парагада, които са с дължина над 24 m, за периода от 1 януари до 31 май, с изключение на зоната, ограничена на запад от 10° з.д. и на север от 42° с.ш., където такъв риболов се разрешава за периода от 1 август до 31 януари.
2. Риболовът на червен тон с мрежа гъргър се разрешава в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море за периода от 26 май до 24 юни.
3. Риболовът на червен тон от кораби с подхранка и от кораби за тралене се разрешава в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море за периода от 1 юли до 31 октомври.
Независимо от първата алинея, за годините 2014 и 2015 и тъй като това не засяга защитата на местата за размножаване, държавите-членки могат да определят в своите годишни национални риболовни планове различна начална дата за кораби с подхранка и кораби за тралене, плаващи под техен флаг и експлоатирани в източната част на Атлантическия океан, при условие че общата продължителност на открития сезон за тези риболовни дейности продължава да бъде в съответствие с разпоредбите на първата алинея.“
В риболовния план на Съюза, който трябва да е представен на ICCAT до 15 февруари на всяка година, се посочва дали началната дата за тези риболовни дейности е била изменена, както и координатите на засегнатите зони.
4. Риболовът на червен тон с пелагични траулери се разрешава в източната част на Атлантическия океан за периода от 16 юни до 14 октомври.
5. Любителският и спортният риболов на червен тон се разрешават в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море за периода от 16 юни до 14 октомври.
6. Риболовът на червен тон със съоръжения, различни от посочените в параграфи 1-5, е разрешен през цялата година. Независимо от това риболовът на червен тон с всички видове плаващи мрежи е забранен.“;
2)
Вмъква се следният член:
„Член 24а
Използване на стереоскопични камери по време на операциите по поставяне в клетки
Използването на стереоскопични камери в контекста на операциите по поставяне в клетки съответства на следните изисквания:
а)
честотата на вземане на проби от живи риби не трябва да бъде под 20 % от количеството риба, което се поставя в клетки; когато е технически възможно, вземането на проби от жива риба е последователно, чрез измерване на един от всеки пет екземпляра; тази проба следва да бъде съставена от риба, измерена на разстояние между 2 и 8 m от камерата;
б)
размерите на вратата за трансфер, свързваща клетката донор и приемащата клетка, се определят на максимална ширина 10 m и максимална височина 10 m;
в)
когато измерванията на дължината на рибата представляват мулти-модално разпределение (две или повече групи от различни размери), е възможно да се използва повече от един алгоритъм за преобразуване за една и съща операция по поставяне в клетки; най-актуалният(те) алгоритъм(ми), установен(и) от Постоянния комитет за изследвания и статистика на ICCAT, се използва(т) за преобразуване на дължината на тялото до развилката на опашната перка в общо тегло съгласно категорията размер на рибата, измерена по време на операцията по поставяне в клетки;
г)
потвърждаването на резултатите от измерването на дължината, получени по стереоскопичен начин, се извършва преди всяка операция по поставяне в клетки, като се използва измервателна рейка на разстояние от 2 и 8 m;
д)
когато се оповестяват резултатите от стереоскопичната програма, в информацията се посочва възможността за допускане на грешки, присъща на техническите спецификации на системата от стереоскопични камери, която не надвишава +/- 5 %.“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 15 май 2014 година.
VERORDNUNG (EU) Nr. 544/2014 DES EUROPÄISCHEN PARLAMENTS UND DES RATES
vom 15. Mai 2014
zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 302/2009 des Rates über einen mehrjährigen Wiederauffüllungsplan für Roten Thun im Ostatlantik und im Mittelmeer
DAS EUROPÄISCHE PARLAMENT UND DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union, insbesondere auf Artikel 43 Absatz 2,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission,
nach Zuleitung des Entwurfs des Gesetzgebungsakts an die nationalen Parlamente,
nach Stellungnahme des Europäischen Wirtschafts- und Sozialausschusses (1),
gemäß dem ordentlichen Gesetzgebungsverfahren (2),
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1)
Die Europäische Union ist Vertragspartei der Internationalen Konvention zur Erhaltung der Thunfischbestände im Atlantik (3) (im Folgenden „Konvention“).
(2)
Die Internationale Kommission für die Erhaltung der Thunfischbestände im Atlantik (im Folgenden „ICCAT“), die im Rahmen der Konvention eingerichtet wurde, hat auf ihrer 16. Sondertagung 2008 die Empfehlung 08-05 angenommen, mit der ein neuer Wiederauffüllungsplan für Roten Thun im Ostatlantik und im Mittelmeer erlassen wird, der den vorhergehenden Wiederauffüllungsplan von 2006 ersetzt. Die Verordnung (EG) Nr. 302/2009 des Rates (4) wurde erlassen, um diese internationalen Erhaltungsmaßnahmen auf EU-Ebene umzusetzen.
(3)
Auf ihrer 17. Sondertagung 2010 hat die ICCAT die Empfehlung 10-04 zur Änderung des mehrjährigen Wiederauffüllungsplans für Roten Thun angenommen. Die Verordnung (EG) Nr. 302/2009 wurde daraufhin durch die Verordnung (EU) Nr. 500/2012 des Europäischen Parlaments und des Rates (5) geändert, um diese überarbeiteten internationalen Erhaltungsmaßnahmen auf EU-Ebene umzusetzen.
(4)
Auf ihrer 18. Sondertagung 2012 hat die ICCAT die Empfehlung 12-03 zur erneuten Änderung des mehrjährigen Wiederauffüllungsplans für Roten Thun verabschiedet. Zur besseren Anpassung der Fangzeiten an die jeweilige Flottentätigkeit sieht die Empfehlung 12-03 eine Änderung der Fangzeiten vor, die nun im Unterschied zu den bislang in den ICCAT-Empfehlungen festgelegten Schonzeiten als erlaubte Fangzeiten festgelegt sind. Zudem wurden die Zeiten geändert, zu denen der Fang mit Ringwadenfängern, Köderschiffen und Schleppanglern erlaubt ist. Um Unklarheiten bezüglich der Fanggeräte auszuschließen, die keinerlei spezifischen Vorschriften bezüglich der Fangzeiten unterliegen, wurde schließlich eine Bestimmung aufgenommen, nach der die Befischung mit allen anderen Fanggeräten - mit Ausnahme aller Arten von Treibnetzen - ausdrücklich ganzjährig erlaubt ist. Die Zeiträume und Daten für die Fangtätigkeit im Atlantik können von der ICCAT 2015 auf der Grundlage eines Gutachtens des Ständigen Ausschusses für Forschung und Statistik der ICCAT (SCRS) überprüft werden.
(5)
Auf ihrer 23. ordentlichen Tagung im November 2013 hat die ICCAT die Empfehlung 13-08 zur Ergänzung der Empfehlung 12-03 angenommen, um Änderungen der Fangzeiten für Köderschiffe und Schleppangler im Ostatlantik zuzulassen, die keine Auswirkungen auf den Schutz der Laichgründe des Roten Thun im Mittelmeer haben. In dieser Empfehlung der ICCAT heißt es, dass die Vertragsparteien, kooperierenden Nichtvertragsparteien, Rechtsträger oder Rechtsträger im Fischereisektor unterschiedliche Zeitpunkte für den Beginn der Fangzeiten für ihre im Ostatlantik tätigen Köderschiffe und Schleppangler festlegen dürfen, sofern sie die Gesamtdauer der erlaubten Fangzeiten für diese Fischereien einhalten. Diese ICCAT-Empfehlung enthält zudem Regeln für den Einsatz von Stereokameras im Zusammenhang mit dem Einsetzen in Netzkäfige. Es ist geplant, dass alle technischen Spezifikationen, einschließlich der Beprobungsintensität, der Art und Weise der Probenentnahme, der Entfernung von der Kamera, der Abmessungen der Transferschleuse und der Regeln (Verhältnis Länge/Gewicht), vom SCRS auf seiner Tagung 2014 überprüft und erforderlichenfalls von der ICCAT auf ihrer Tagung 2014 auf der Grundlage der Empfehlungen des SCRS geändert werden.
(6)
Zur Umsetzung der ICCAT-Empfehlung 12-03 in Unionsrecht, mit der eine wirksame Erhaltung der Bestände von Rotem Thun gewährleistet, Rechtssicherheit bezüglich der betreffenden Fangzeiten geschaffen und schließlich die Mitgliedstaaten in die Lage versetzt werden sollen, ihre Fischerei-, Kapazitäts- und Inspektionspläne korrekt zu erstellen und ihren sonstigen Berichtspflichten ordnungsgemäß nachzukommen, sowie zur Umsetzung der ICCAT-Empfehlung 13-08 in Unionsrecht betreffend den Einsatz von Stereokamerasystemen beim Einsetzen in Netzkäfige und die etwaige Festlegung unterschiedlicher Zeitpunkte für den Beginn der Fangzeiten für im Ostatlantik tätige Köderschiffe und Schleppangler müssen die einschlägigen Bestimmungen der Verordnung (EG) Nr. 302/2009 möglichst bald geändert werden -
HABEN FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
Die Verordnung (EG) Nr. 302/2009 wird wie folgt geändert:
1.
Artikel 7 erhält folgende Fassung:
„Artikel 7
Fangzeiten
(1) Der Fang von Rotem Thun mit großen pelagischen Langleinenfängern von über 24 m Länge ist im Ostatlantik und im Mittelmeer in der Zeit vom 1. Januar bis 31. Mai erlaubt, ausgenommen in dem Gebiet westlich 10° W und nördlich 42° N, wo dieser Fang in der Zeit vom 1. August bis 31. Januar erlaubt ist.
(2) Der Fang von Rotem Thun mit Ringwadenfängern ist im Ostatlantik und im Mittelmeer in der Zeit vom 26. Mai bis 24. Juni erlaubt.
(3) Der Fang von Rotem Thun mit Köderschiffen und Schleppanglern ist im Ostatlantik und im Mittelmeer in der Zeit vom 1. Juli bis 31. Oktober erlaubt.
Ungeachtet des Unterabsatzes 1 dürfen die Mitgliedstaaten für die Jahre 2014 und 2015 in ihren jährlichen nationalen Fischereiplänen ein unterschiedliches Startdatum für die unter ihrer Flagge fahrenden und im Ostatlantik tätigen Köderschiffe und Schleppangler festlegen, sofern die Gesamtdauer der erlaubten Fangzeiten für diese Fischereien weiterhin mit Unterabsatz 1 in Einklang steht, da dies keine Auswirkungen auf den Schutz der Laichgründe hat.
In dem der ICCAT bis 15. Februar jeden Jahres vorzulegenden Fangplan der Union ist anzugeben, ob die Zeitpunkte für den Beginn dieser Fischereien geändert worden sind; ferner sind die Koordinaten der betroffenen Gebiete anzugeben.
(4) Der Fang von Rotem Thun mit pelagischen Trawlern ist im Ostatlantik in der Zeit in der Zeit vom 16. Juni bis 14. Oktober erlaubt.
(5) Der Fang von Rotem Thun im Rahmen der Freizeitfischerei und der Sportfischerei ist im Ostatlantik und im Mittelmeer in der Zeit vom 16. Juni bis 14. Oktober erlaubt.
(6) Der Fang von Rotem Thun mit anderen als den in den Absätzen 1 bis 5 genannten Fanggeräten ist ganzjährig erlaubt. Dessen ungeachtet ist der Fang von Rotem Thun mit allen Arten von Treibnetzen untersagt.“
2.
Es wird folgender Artikel eingefügt:
„Artikel 24a
Einsatz von Stereokameras beim Einsetzen in Netzkäfige
Der Einsatz von Stereokamerasystemen im Zusammenhang mit dem Einsetzen in Netzkäfige erfüllt folgende Bedingungen:
a)
Die Beprobungsintensität von lebendem Fisch ist nicht geringer als 20 % der Menge an Fisch, die in Netzkäfige eingesetzt wird; sofern dies technisch möglich ist, sollte die Erprobung von lebendem Fisch sequentiell sein, wobei eines unter fünf Exemplaren zu vermessen ist; eine solche Probe besteht aus Fischen, die aus einer Entfernung zwischen 2 m und 8 m von der Kamera vermessen wurden.
b)
Die Abmessungen der Transferschleuse, die den Geberkäfig und den Empfängerkäfig verbindet, dürfen in der Breite höchstens 10 m und in der Höhe höchstens 10 m betragen.
c)
Wenn die Längenmessungen des Fisches eine multimodale Verteilung ergeben (zwei oder mehr Kohorten unterschiedlicher Größen), besteht die Möglichkeit, mehr als eine Umrechnungsregel für denselben Einsatzvorgang in Netzkäfige anzuwenden; die aktuellsten vom Ständigen Ausschusses der ICCAT für Forschung und Statistik der ICCAT aufgestellten Regeln werden angewandt, um Gabellängen in Gesamtgewichte gemäß der Größenkategorie des bei einem Einsatzvorgang in Netzkäfige vermessenen Fisches umzurechnen.
d)
Vor jedem Einsatzvorgang in Netzkäfige müssen die Stereomessungen der Länge unter Verwendung einer Maßstableiste in einer Entfernung von zwischen 2 m und 8 m validiert werden.
e)
Bei der Mitteilung der Ergebnisse des Stereoprogramms muss aus den Angaben die Fehlermarge hervorgehen, die bei den technischen Spezifikationen des Stereokamerasystems zu erwarten ist und nicht +/-5 % übersteigen darf.“
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am dritten Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 15. Mai 2014.