РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 360/2014 НА КОМИСИЯТА
от 9 април 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций с произход от Китайската народна република и Русия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 172/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций (FeSi), понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от Китайската народна република (КНР), Египет, Казахстан, бившата югославска република Македония и Русия („окончателните антидъмпингови мерки“).
(2)
Мерките бяха под формата на адвалорно мито, определено на 31,2 % върху вноса от КНР, с изключение на Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) и Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %); 18,0 % върху вноса от Египет, с изключение на Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %); 33,9 % върху вноса от Казахстан; 5,4 % върху вноса от бившата югославска република Македония, и 22,7 % върху вноса от Русия, с изключение на Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).
(3)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 1297/2009 на Съвета (3) бе отменено антидъмпинговото мито, наложено с Регламент (ЕО) № 172/2008, върху вноса на FeSi с произход от бившата югославска република Македония.
(4)
На 30 ноември 2009 г. Европейската комисия („Комисията“) получи искане за частично междинно преразглеждане („междинното преразглеждане“) съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, подадено от производител износител от Русия - Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, и свързаното с него дружество Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works („Руската група“). С Регламент (ЕС) № 60/2012 (4) Съветът прекрати частичното междинно преразглеждане на основание, че няма достатъчно доказателства за дълготрайния характер на промяната в обстоятелствата. По-специално Руската група не доказа, че ценовото ѝ поведение е с дълготраен характер. Поради тази причина установеният при първоначалното разследване дъмпингов марж за Руската група не бе изменен. На същото основание бе отхвърлено предложението за гаранция, направено от Руската група.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(5)
След публикуване на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (5) на действащите окончателни антидъмпингови мерки на 28 ноември 2012 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Euroalliages („заявителя“) от името на производителите, представляващи повече от 25 % от общото производство на FeSi в Съюза.
(6)
Искането касаеше следните две държави: КНР и Русия.
(7)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(8)
Като установи след консултация с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 28 февруари 2013 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известието за започване на преразглеждане“), че започва преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(9)
Разследването относно продължаването или повторното възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вреда, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2012 г. („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(10)
Комисията официално уведоми заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители от КНР и Русия, несвързаните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на страните износителки за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. Заинтересованите страни получиха възможност да изложат позициите си писмено и да поискат провеждането на изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(11)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(12)
Предвид очевидно големия брой производители износители в КНР и несвързани вносители в Съюза, имащи отношение към разследването, в известието за започване на преразглеждането се предвиждаше изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(13)
Като се има предвид, че само един производител износител от КНР предостави информацията, поискана в известието за започване на процедурата, и изрази готовността си да съдейства на Комисията, бе взето решение да не се използва извадка от производители износители от КНР. След като получи въпросника, производителят износител реши да не съдейства по-нататък. Поради тази причина се счита, че нито един производител износител от КНР не е съдействал на разследването.
(14)
По отношение на Русия всички известни руски производители бяха поканени да съдействат на разследването, а именно Bratsk Ferroalloy Plant, Serov Ferroalloy Plant, NLMK и Руската група. Само един от тях - Руската група, оказа съдействие на Комисията в хода на разследването в рамките на преразглеждането.
(15)
По отношение на несвързаните вносители не бе получен отговор на въпросника. Поради тази причина се счита, че нито един несвързан вносител в Съюза не е съдействал на разследването.
(16)
Отговори на въпросниците представиха шест от седемте известни производители на FeSi в Съюза. Предвид сравнително ограничения брой производители от Съюза в хода на разследването в рамките на преразглеждането не бе предвидено изготвянето на извадка.
(17)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
FERROATLANTICA Group:
Ferroatlantica S.L. - Madrid, Испания
Ferropem - Chambery, Франция
HUTA LAZISKA S.A. - Laziska Gorne, Полша
OFZ a.s. - Istebne, Словакия
TDR LEGURE d.o.o. - Ruse, Словения
VARGON ALLOYS A.B. - Vargon, Швеция
б)
Потребители от Съюза:
Aperam SA - Люксембург
Ugitech - Ugine, Франция
в)
Производител износител от Русия:
Руската група:
JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant („JSC CHEMK“) - Chelyabinsk, Русия
JSC Kuznetsk Ferroalloy Works („JSC KF“) - Novokuznetsk, Русия
RFA International LP („RFAI“) - Mishawaka, САЩ
г)
Производители в държавата аналог:
Elkem AS, Oslo, Норвегия
FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Норвегия
Finnfjord AS, Finnsnes, Норвегия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е FeSi, понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от КНР и Русия.
(19)
FeSi се произвежда чрез редукция на кварца в електродъгови пещи с помощта на въглеродсъдържащи продукти. Това е енергоемък процес. FeSi се продава под формата на късове, гранули или на прах и има различни качества в зависимост от съдържанието на силиций и на примеси (напр. алуминий). Счита се за продукт с висока чистота, ако съдържанието на силиций е над или равно на 70 %. Ако съдържанието на силиций е между 55 % и 70 %, се счита за продукт със средна чистота и съответно - с ниска чистота, ако съдържанието на силиций е по-ниско от 55 %. Разглежданият продукт се използва основно като окислител и легиращ елемент в черната металургия.
2. Сходен продукт
(20)
FeSi, който се произвежда и продава в Съюза от промишлеността на Съюза, и FeSi, който се произвежда и продава в Норвегия („държавата аналог“) - като държава с непазарна икономика КНР не е разследвана в хода на настоящето разследване - имат по същество същите физически и химически характеристики и същите основни употреби като FeSi, произвеждан в КНР и Русия и продаван за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(21)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга от двете засегнати държави.
ВНОС ОТ КНР
1. Предварителни бележки
(22)
Както е посочено в съображение 13 по-горе, нито един производител износител от КНР не е съдействал при разследването. Вследствие на това при липсата на съдействие от страна на производители износители от КНР цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(23)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена с помощта на искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съчетание с други източници на информация, като например търговската статистика за вноса и износа (Евростат и данни за китайския износ), както и друга общественодостъпна информация.
(24)
Липсата на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Както е обяснено в съображение 30 по-долу, бе сметнато за целесъобразно нормалната стойност, както и експортната цена да се определят в световен мащаб, а именно въз основа на един-единствен продукт, в съответствие с член 18 от основния регламент.
(25)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент бе следвана същата методология, която е била приложена за определяне на дъмпинга при първоначалното разследване, както във всеки случай, при който се установи, че няма промяна в обстоятелствата.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(26)
В известието за започване на преразглеждане Комисията прикани всички заинтересовани страни да коментират предложението ѝ да използва Норвегия като трета държава с пазарна икономика с цел да се определи нормалната стойност за КНР. Норвегия беше използвана като държава аналог при първоначалното разследване. При липсата на коментари по този въпрос от коя да е от страните бе заключено, че Норвегия следва да бъде избрана отново като държава аналог с цел да се определи нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(27)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители от Норвегия е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ от КНР за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби на вътрешния пазар е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза. Въз основа на това бе установено, че продажбите на вътрешния пазар в държавата аналог са представителни.
(28)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РПП.
(29)
По този начин нормалната стойност бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена цена на рентабилните продажби на вътрешния пазар през РПП.
2.2. Определяне на експортната цена
(30)
Както е посочено в съображение 24 по-горе, нито един производител износител от КНР не е съдействал при разследването. Поради тази причина експортната цена бе определена въз основа на най-добрата налична информация в съответствие с член 18 от основния регламент.
(31)
Съответните стойности за обема и цените на вноса бяха взети от базата данни на Евростат за вноса по трите кода по КН, изброени по-горе в съображение 18, вземайки предвид по този начин разликата в качеството. Като се има предвид, че бе сметнато за целесъобразно експортната цена да се определи въз основа на средната стойност, данните, получени за кодове по КН 7202 29 10 и 7202291090, бяха коригирани спрямо съдържанието на силиций на продукта с код по КН 7202 21 00. Това е методът, предложен в искането за преразглеждане, с цел общият обем на вноса да се изчисли въз основа на FeSi с чистота от 75 %. Обемът и цените на вноса по тези три кода по КН бяха обобщени и претеглени, така че да се получи една средна стойност.
(32)
Накрая, тази средна CIF цена на вноса бе коригирана с приспадане по-специално на разходите за транспорт, за да се получи цената на равнище франко завод. По този начин в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент продажната цена бе определена въз основа на платената или подлежаща на плащане цена според данните за вноса на Евростат.
2.3. Сравнение и корекции
(33)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени и разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Предвид липсата на съдействие от страна на китайските производители износители бяха направени корекции по-специално с цел да се вземат предвид митата върху вноса въз основа на посочените в искането за преразглеждане данни.
2.4. Дъмпинг през РПП
(34)
Прилагането на горепосочения метод позволи да се установи, че дъмпинговият марж, изразен като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, е 165 %.
(35)
Трябва да се отбележи обаче, че общият обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза се е свил рязко след налагането на първоначалните мерки, както и че посоченият по-горе дъмпингов марж е определен въз основа на ограничен обем на вноса (а именно по-малко от 2 500 тона през РПП).
(36)
Поради това с цел изчерпателност на анализа бе разгледано и ценовото поведение на китайските производители износители на трите най-важни пазари извън Съюза, а именно Япония, Южна Корея и Съединените американски щати (САЩ).
(37)
За тази цел екпортните цени на китайския износ за Япония, Южна Корея и САЩ бяха определени въз основа на данните за китайския износ. Сравнението им с определената по-горе нормална стойност също показа наличието на дъмпинг в диапазон от 86 % до 92 % в зависимост от страната на местоназначение.
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет в КНР
(38)
КНР е най-голямата държава производителка на FeSi в света. През РПП производственият ѝ капацитет се оценява на 10-11 милиона тона годишно. Следователно промишлеността на КНР е осъществявала дейност на около 50 % от производствения си капацитет. Това означава, че има текущ свободен капацитет от близо 5,5 милиона тона годишно, което се равнява на почти седем пъти общото потребление на Съюза. Въпреки този текущ свръхкапацитет и въз основа на информацията, предоставена от заявителя, изглежда, че капацитетът в КНР продължава да се увеличава, тъй като понастоящем се изграждат по-големи и по-ефективни пещи.
(39)
Няма доказателства за това, че нивото на потреблението на китайския вътрешен пазар или на пазара на трети държави би се увеличило значително, така че да компенсира увеличеното производство, в случай че свободният капацитет на китайските производители бъде използван.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(40)
След налагането на окончателните мерки през февруари 2008 г. вносът от КНР намалява постепенно до незначителни количества, които представляват по-малко от 1 % от потреблението на Съюза през РПП. След върха на вноса от около 330 400 тона през 2007 г., вносът намалява до по-малко от 2 500 тона през 2012 г. Въз основа на наблюдаваните ценови равнища обаче пазарът на ЕС за FeSi продължава да бъде привлекателен за китайския износ.
(41)
Както е посочено по-горе, в КНР има значителен производствен свръхкапацитет, което предполага силен стимул да се намерят алтернативни пазари, които да поемат този излишък от производствен капацитет. Поради няколко ограничения за износа, наложени от китайското правителство, обаче (а именно 25 % износно мито, 17 % неподлежащ на възстановяване ДДС и лицензи за износ) общият китайски износ е намалял от върховата стойност от 1,5 милиона тона през 2007 г. до едва 0,4 милиона тона през 2009 г. Независимо от това от 2010 г. насам се наблюдава покачване на износа като цяло и обемът на износа се увеличава до 0,8 милиона тона, а през 2013 г. е оценен на 0,7 милиона тона. Най-новите данни показват устойчиво равнище на износа, чийто обем надхвърля цялото потребление на Съюза.
(42)
Въпреки посочените ограничения за износ китайските производители са изнесли значителен обем на FeSi към световните пазари, които не са предмет на ограничения за внос (а именно Япония, Южна Корея и САЩ).
(43)
На пръв поглед азиатският пазар може да бъде алтернатива за усвояване на част от китайското свръхпроизводство. Според предоставената от заявителя информация обаче предвид неотдавнашното развитие на този пазар той може да се окаже по-малко привлекателен за износ от Китай.
(44)
Действително азиатският пазар ще бъде сериозно повлиян от влизането в експлоатация на две нови предприятия за FeSi в Малайзия (Pertama Ferroalloys и Sarawak Ferroalloys). Изчислено е, че считано от 2014 г. годишното производство на FeSi на Малайзия ще се увеличи с 420 000 тона, които ще бъдат реализирани в съседни държави в Югоизточна Азия, в частност Япония, която се нуждае от 600 000 тона FeSi годишно. Производството на производствените съоръжения в Малайзия ще се отрази отрицателно на китайския износ за Югоизточна Азия. Освен това японски производители на стомана и южнокорейски стоманодобивни предприятия вече са сключили споразумения за закупуване на значителни количества FeSi годишно от новите малайзийски производители, което затруднява навлизането на китайския износ на пазара.
(45)
В коментарите си относно оповестяването производителят износител твърди, че производството в Малайзия е надценено. След проверка този коментар бе сметнат за целесъобразен и поради тази причина производството в Малайзия бе коригирано на около 370 000 тона.
(46)
Поради тази причина се очаква допълнителното производство в Малайзия да увеличи конкуренцията на този вече задоволен пазар, където КНР и Русия понастоящем имат значителен пазарен дял.
(47)
Намаленото присъствие на китайски продукти на пазара на Съюза през РПП се дължи предимно на наложените от китайското правителство ограничения за износа, посочено в съображение 41 по-горе.
(48)
Цените на пазара на ЕС също ще спомогнат като притегателно средство, за да се усвои излишният капацитет на китайските производители. Действително средната цена на пазара на Съюза през 2012 г. е била поне толкова висока, колкото експортните цени на китайските производители за основните им държави на местоназначение (Япония, Южна Корея и САЩ), което подчертава още повече привлекателността на пазара на Съюза в бъдеще, когато продажбите за други местоназначения станат по-трудни.
(49)
Поради тази причина може да се заключи, че европейският пазар - един от най-големите в света, остава привлекателен за китайските производители.
4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(50)
Наличният свободен капацитет в КНР и относително привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза доведе до заключението, че е налице риск от увеличаване на китайския износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
(51)
Предвид настоящия и евентуалния свободен капацитет в КНР, знаейки, че пазарът на Съюза е един от най-големите в света, и тъй като се очаква китайският внос да упражни натиск в Югоизточна Азия, може да се заключи, че китайските износители вероятно ще увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне антидъмпинговите мерки да бъдат отменени.
ВНОС ОТ РУСИЯ
1. Предварителни бележки
(52)
Както е посочено в съображение 14 по-горе, само една група производители съдействаха при разследването. Бе установено обаче, че Руската група представлява значителна част от общото производство на Русия, т.е. около 78 % от общото производство на FeSi на Русия, както и че тя осъществява основната част на вноса на FeSi с произход от Русия в Съюза. Поради тази причина бе сметнато, че с цел да се оцени вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга трябва да се използва предоставената от Руската група информация в съчетание с други източници, като искането за преразглеждане и наличната търговска статистика за вноса (от Евростат).
(53)
С цел изчисляване на дъмпинговия марж за дружествата, които са част от Руската група, JSC CHEMK и JSC KF се разглеждат като свързани дружества по смисъла на член 143 от Митническия кодекс (7), също като при първоначалното разследване. Поради тази причина бе изчислен един дъмпингов марж за цялата група, като бе използвана следната методология: размерът на дъмпинга бе изчислен за всеки отделен производител износител, преди да се определи среднопретегленият дъмпингов марж за групата като цяло. Следва да се отбележи, че тази методология е различна от методологията, приложена в първоначалното разследване, когато изчисляването на дъмпинга бе направено чрез обобщаване на съответните данни за производството и продажбите на производствените единици. В прекратеното междинно преразглеждане е използвана различна методология. Промяната на методологията е обусловена от промяна на обстоятелствата, а именно промяната в корпоративната структура на групата, която позволява да се определят отделните производители в рамките на групата по отношение на продажбите и производството.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(54)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители износители е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза.
(55)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Това проучване бе направено за видовете на продукта, продавани от даден производител износител на вътрешния му пазар, за които бе констатирано, че са пряко сравними с вида на продукта, продаван за износ за Съюза. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта от производителя износител на вътрешния пазар на независими клиенти е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(56)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на видовете на продукта могат да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен делът на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РПП.
(57)
За видовете на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар на вида на продукта са били на стойност, по-висока от себестойността им, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна на или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглена стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(58)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид през РПП.
(59)
Когато не е имало продажби на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта и за видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били недостатъчни, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(60)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент размерът на разходите за продажба, общите и административните разходи (ПОАР) и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от съдействащите производители износители, или въз основа на наличните факти.
2.2. Определяне на експортната цена
(61)
През РПП екпортните продажби на Руската група за Съюза са осъществени посредством свързаното ѝ дружество RFAI (свързан вносител), което извършва всички дейности по вноса на стоките, влизащи в свободно обращение в Съюза,т.е. дейностите на свързан вносител.
(62)
Поради тази причина износната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цените, на които внесените продукти са препродадени за първи път на независим купувач с необходимите корекции за всички разходи, направени между вноса и препродажбата, както и с разумни корекции за ПОАР, както и за печалбата. За тази цел бе използван процент за реалните ПОАР и при липса на нова информация от независими вносители относно реализираната печалба бе използван същият марж на печалба като приложения при първоначалното разследване, а именно 6 %.
(63)
Руската група твърди, че дружеството RFAI следва да бъде разглеждано като част от същия единен стопански субект (ЕСС), тъй като и двете дружества се контролират и управляват от едни и същи лица, както и действат като ЕСС. Следователно при определяне на експортните цени не следва да се прави приспадане на ПОАР и на печалбата на RFAI.
(64)
В рамките на корекцията съгласно член 2, параграф 9 за целите на конструиране на експортната цена е без значение дали Руската група и RFAI са в съдружие под формата на ЕСС.
(65)
Поради тази причина, тъй като експортните продажби на Руската група са осъществени посредством свързано дружество (RFAI), експортната цена трябваше да бъде коригирана с приспадане на разумен марж за ПОАР и печалбата, както е предвидено изрично по член 2, параграф 9 от основния регламент. На това основание твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(66)
Производителят износител повтори твърдението за съществуването на ЕСС и настоя, че това е попречило на корекциите за ПОАР и печалбата по член 2, параграф 9 от основния регламент. Той също така заяви, че дори ако корекциите са обосновани, експортната цена трябва да включва само свързаните с вноса разходи на RFAI, без всички ПОАР, свързани с износа на ЕСС. Последно, производителят износител изрази несъгласие относно констатацията, че в този случай не е налице ЕСС.
(67)
В рамките на конструирането на експортната цена по член 2, параграф 9 от основния регламент е без значение дали е налице ЕСС. Докато са изпълнени условията, определени в член 2, параграфи 1 и 9 от основния регламент, законосъобразността на корекциите по член 2, параграф 9 не е свързана със степента на контрол или интеграцията (8). Член 2, параграф 9 от основния регламент съдържа изискването Комисията да конструира, в някои случаи, експортната цена, както и да коригира тази конструирана експортна цена спрямо някои параметри, включително когато страните „се явяват съдружници“. Формулировката на член 2, параграф 9 от основния регламент е ясна, в смисъл че „се извършват корекции“ (добавено подчертаване на Комисията). Комисията провери дали RFAI е изпълнявала всички функции, обичайно изпълнявани от свързан вносител в ЕС. Действително RFAI участва активно в международната дейност на групата (обслужване на клиенти, логистика и график на доставките, закупуване на дълготрайни активи и основни суровини и т.н.). По този начин необходимите условия за корекция съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент бяха спазени и обосноваха извършването на корекции. Следователно се стигна до заключението, че корекциите са необходими въз основа на член 2, параграф 9 от основния регламент.
(68)
Производителят износител твърди, че според решението по дело Nikopolsky/Interpipe (9), ако износителят и свързаният търговец представляват ЕСС, не е разрешено да се извърши корекция на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Това твърдение е необосновано. Действително това съдебно решение касае корекция, която се извършва по силата на член 2, параграф 10, буква и), на номиналните комисиони, събирани от търговец, чиито функции са подобни на тези на агент, работещ на базата на комисиона. Поради това тази съдебна практика е без значение в настоящия случай, при който швейцарското дружество RFAI изпълнява всички функции, обичайно изпълнявани от свързан вносител. Съществуването на ЕСС няма същото въздействие върху корекциите по член 2, параграф 10 от основния регламент и върху исканите корекции по член 2, параграф 9 от посочения регламент. Още повече че страните нямат възможност да оспорват корекцията за разумен марж за ПОАР и за печалба. Такава корекция се прави в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, когато страните са свързани.
(69)
По отношение на обхвата на корекцията при отсъствие на относими доказателства, представени от производителя износител, твърдението относно частично приспадане на ПОАР и на печалбата не може да бъде прието. Корекциите по член 2, параграф 9 от основния регламент са тези, които позволяват да се конструира експортната цена в най-често срещаните случаи на съдружие. Общите ПОАР и печалбата не можеха да бъдат коригирани само частично, освен въз основа на информация, предоставена от производителя износител във връзка с разходите, и по-специално тези, които представляват специални разходи, направени между вноса и последващата препродажба в рамките на дейност, която не е пряко свързана с вноса на разглеждания продукт.
(70)
Руската група твърди също, че не следва да се прави приспадане на антидъмпинговото мито при изчисляването на експортната цена в съответствие с член 11, параграф 10 от основния регламент, тъй като митото е надлежно отразено в препродажните цени и производните от тях продажни цени в Съюза.
(71)
Разследването показа по-специално, че за 99 % от сделки, за които е докладвано, в препродажните цени на разглеждания продукт в Съюза не е отразено платеното мито. Поради тази причина може да се заключи, че антидъмпинговото мито не е било надлежно отразено в препродажните цени на Руската група. В резултат на това твърдението на Руската група не можеше да бъде прието и размерът на антидъмпинговите мита бе приспаднат при конструирането на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
2.3. Сравнение и корекции
(72)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(73)
Бяха направени корекции за транспортните разходи, разходите за застраховане, разходите по приключване на дейности и за обработка, разходите за кредит и комисиони, където беше приложимо и обосновано, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
2.4. Дъмпинг през РПП
(74)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена по видове на продукта на базата на цена франко завода за всеки съдействащ производител износител от Руската група.
(75)
Разглежданият производител износител направи няколко твърдения във връзка с изчисляването на дъмпинговия марж.
(76)
Първо, във връзка с корекцията на цената на кварцита, закупен от едно дружество производител в групата от друго дружество производител в групата, този производител износител оспори добавянето на 5 % марж на печалба към актуализираната цена на закупуване. Използван е аргументът, че и двете дружества участват в един ЕСС.
(77)
Въпреки че аргументът за ЕСС е без значение в контекста на корекцията на цената на кварцита, се признава, че сделките между свързани лица могат да се извършват без реализирането на печалба. Също така при отсъствието на продажби на кварцит на външни страни не можеше да бъде доказано наличието на печалба. Вследствие на това не беше добавена надбавка за печалба на коригираната цена на кварцита и определянето на дъмпинга беше съответно актуализирано.
(78)
Второто твърдение се отнасяше до прилагането от страна на Комисията на препоръките на органа за уреждане на спорове на СТО по спора с Норвегия относно сьомгата. Съгласно препоръката в този случай, независимо дали продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта са представителни, ПОАР и реализираната печалба във връзка с тези сделки следва да бъдат използвани при конструиране на нормалната стойност. Производителят износител също заяви, че в преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките не е позволено да се прилага новата методология, тъй като това не е обосновано от никаква съществена промяна в обстоятелствата.
(79)
Комисията разясни методологията на органа в хода на изслушване на производителя износител, който продължи да настоява, че в препоръката на органа има нарушение на разпоредбите на член 2, параграфи 4 и 6 от основния регламент. Комисията обаче е задължена да изпълнява такива решения в рамките на задълженията си към СТО. Посочената методология засяга всички случаи, а не само разследванията, започнати въз основа на член 5 от основния регламент.
(80)
Въз основа на трето твърдение Комисията направи корекции в случаите, когато разходите на един производител износител от групата са сравнени с определени продажби на другия производител износител.
(81)
Освен това Комисията потвърждава, че са направени същите корекции на оборота, като например транспортните разходи, разходите за застраховане и за обработка, за да се направи оценка на рентабилността, както и на разходите за опаковане с цел определяне на дъмпинговия марж.
(82)
В четвърто твърдение производителят износител заяви, че действащото антидъмпинго мито е било приспаднато неправомерно от експортната цена. В качеството на доказателство се твърди, че през РПП цените на експортните продажби са били повече от 100 % по-високи в сравнение с периода на първоначалното разследване, което доказвало, че антидъмпинговото мито е било включено в експортните цени. Освен това някои вносни мита и антидъмпингови мита не е трябвало да бъдат приспаднати, тъй като са били предполагаемо предплатени и са се отнасяли към бъдещ период. Накрая Комисията не е трябвало да взема предвид разходите за офис в Япония и федералните и кантоналните данъци върху дохода в Швейцария.
(83)
Предоставените от производителя износител доказателства не са убедителни за това, че антидъмпинговото мито е било надлежно отразено в експортната цена в този случай и за този продукт. След първоначалното разследване се наблюдава значително увеличение както на препродажните цени, така и на производствените разходи. Поради тази причина увеличението на експортните цени не може да се припише убедително на предполагаемо отражение на митото. С цел да покаже, че представените доказателства не са убедителни, Комисията сравни експортните цени със себестойността на стоките, включително антидъмпинговото мито, през РПП: при 99 % от сделките за износ експортната цена не е достатъчно висока, за да покрие антидъмпинговото мито. Накрая, дори ако митото не се приспада, това не би било достатъчно нито да обезсили констатацията за значителния дъмпинг, нито да се отрази на заключението относно вероятността от продължаване на дъмпинга. Следователно това не би се отразило на резултатите от настоящото разследване в рамките на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките.
(84)
Комисията отбеляза, че предсрочното плащане на вносни мита и антидъмпингови мита е невъзможно и че тези мита се събират при внос. Освен това групата е използвала митнически склад, което означава, че митата са дължими едва когато вносът и продажбите се осъществят на практика. Освен това въз основа на сравнение на оборотната ведомост от 31 декември 2012 г. и одитираните отчети бе ясно установено, че одиторите са преразпределили предполагаемо предплатените антидъмпингови мита като действително платени антидъмпингови мита, които се отнасят към отчета за приходите и разходите.
(85)
Разходите за офиса в Япония не са били свързани с разглеждания продукт, поради което не са се отразили върху направеното от Комисията изчисление. Поради това твърдението бе отхвърлено. Накрая посочените швейцарски данъци е можело да се изключат само ако се касае за корпоративен данък върху дохода, какъвто, изглежда, е случаят във основа на отговора на оповестяването. Поради това изчислението на дъмпинга бе съответно коригирано.
(86)
Коригираната лихва по заема на дружество от групата в Британските Вирджински острови към друго дружество от групата бе преразгледана от Комисията в отговор на твърдението, че такива заеми може да се вземат при по-ниски от пазарните условия и по същество би имало смисъл от тях само ако лихвата по заема е по-ниска, отколкото може да се получи от една банка. Освен това Комисията потвърждава, че маржът на печалба на RFAI е бил приложен спрямо нетната стойност в отчетната валута на дружеството и не е въз основа на CIF нивото, към което бяха добавени някои разходи.
(87)
С оглед на горепосочените съображения Комисията направи корекция на изчислението с цел да се вземат предвид твърденията относно вътрешногруповите продажби на кварцит, вътрешногруповия заем и федералните и кантоналните данъци върху дохода в Швейцария. Това позволи да се установи, че дъмпинговият марж, изразен като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, е 43 %.
(88)
Трябва да се припомни, че при междинното преразглеждане, посочено в съображение 4, бе направено заключението, че през периода от октомври 2009 г. до септември 2010 г. вносът на Руската група е бил на дъмпингови цени.
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
(89)
Освен анализа за наличие на дъмпинг през РПП бе разгледана и вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга.
3.1. Производствен капацитет на Русия
(90)
Русия е вторият по големина в света производител на FeSi. Според дружеството за проучване на пазара Metal Expert производственият капацитет за FeSi на Русия възлиза на около900 000 тона. Това включва производството на FeSi с пещи, с които могат да се произвеждат и други видове феросплави. Действително производственото оборудване на двамата производители (т.е. JSC CHEMK и Serov Ferroalloy Plant) позволява да се премине от производство на FeSi към производство на други видове феросплави за кратък период от време. Оборудването на другите руски производители обаче (т.е. Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK и JSC KF) позволява само производството на FeSi.
(91)
След оповестяването единственият съдействащ производител износител заяви, че неговата собствена информация не е взета под внимание при изчисляване на производствения капацитет на Русия. Както е посочено в съображение 52 обаче, предоставената от Руската група информация представлява основният използван източник на информация. Докладът на Metal Expert е използван за установяване на производствения капацитет на другите руски производители. Поради това твърдението не е обосновано.
(92)
Освен това този производител износител заяви, че производството на JSC CHEMK е определено погрешно, твърдейки, че е практически невъзможно да се премине от производство на една феросплав към друга, без да има значителни допълнителни разходи и загуба на време. Доказателствата, установени в хода на проверката на място в помещенията на JSC CHEMK, показват, че пещите на JSC CHEMK позволяват да се премине от производство на една феросплав към друга без забавянията, описани по-горе. Поради това твърдението не е обосновано.
(93)
През РПП реалното производство е оценено на около 633 000 тона (въз основа на FeSi с чистота от 75 %) със свободен капацитет в размер до 267 000 тона. Свободният капацитет за FeSi е най-малко 120 000 тона, ако се използва консервативен подход и се има предвид използваният производствен капацитет за производството на други феросплави.
(94)
Руската група заяви, че руският свободен капацитет е оценен погрешно, тъй като Комисията не е взела предвид факта, че Руската група е осъществявала дейност на 95 - 100 % от производствения си капацитет. Както е посочено в предходното съображение обаче, бе приложен консервативен подход, като също бе взет предвид действителният свободен капацитет. Поради това твърдението не е обосновано.
(95)
Въз основа на доклада на Metal Expert големият свободен капацитет се обяснява с чувствителното намаление с 50 % на търсенето на вътрешния пазар между 2002 и 2009 г., което остава стабилно до 2012 г. По този начин производственият капацитет надхвърля в голяма степен търсенето на вътрешния пазар. Поради тази причина руските производители са зависими от износа.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(96)
Въпреки настоящите мерки пазарът на ЕС остава привлекателен за руския износ. Нивото на вноса, наблюдавано през РПП, показва, че вносът от Русия е бил засегнат в известна степен от наложените антидъмпингови мита, но все още има подчертано присъствие през РПП.
(97)
Една страна заяви, че пазарът на FeSi на Европейския съюз не представлява интерес за световен доставчик, какъвто е например Руската група, и че е налице рязък спад на вноса като цяло, който продължава и през 2012 г. Тази страна заяви, че тази тенденция няма да се промени в бъдеще. Проучване на събраните от Евростат търговски данни в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент обаче показа, че вносът от Русия е бил по-скоро стабилен през периода 2010 - 2012 г.
(98)
Освен това, сравнявайки експортните цени на разглеждания продукт в Европейския съюз с цените на FeSi на пазарите на трети държави, бе установено, че цените на Руската група за ЕС са по-високи в зависимост от страната на местоназначение.
(99)
Поради това твърдението, че пазарът на Съюза не е привлекателен за руските производители, трябваше да бъде отхвърлено.
(100)
Една от страните заяви, че руският пазар става все по-привлекателен предвид няколко предстоящи проекти, като например зимните олимпийски игри през 2014 г., което следва да повиши търсенето на стомана на вътрешния пазар, а оттук и вътрешното потребление на FeSi. Първо, следва да се отбележи обаче, че тази страна не е предоставила съответните данни или оценка на въздействието на тези проекти по отношение на вътрешното потребление на FeSi. Във всички случаи, ако тази прогноза действително се сбъдне, въздействието вече е трябвало да бъде видимо през 2012 и 2013 г. Според наличните данни обаче вътрешното потребление е останало стабилно. Накрая, въздействието на тези проекти във всички случаи ще бъде с ограничен и временен характер. Поради това този аргумент се отхвърля. Една страна изрази мнение, че свръхкапацитетът на Русия се компенсира до голяма степен от износа към азиатските пазари и САЩ. Действително през РПП руските производители са изнесли над 73 % от производството си в целия свят. Както е посочено в съображение 93 по-горе обаче, в Русия все още има значителен производствен свръхкапацитет поради свиващото се вътрешно потребление, което предполага силен стимул да се намерят алтернативни пазари, които да компенсират загубите на вътрешния пазар и да поемат излишъка от производствен капацитет.
(101)
Както е посочено в съображение 44 по-горе, конкуренцията ще нарасне на азиатските пазари поради новите съоръжения в Малайзия, които през 2014 г. ще влязат в експлоатация с производство от около 420 000 тона. Това положение ще затрудни руския износ за азиатския пазар.
(102)
Както е обяснено в съображение 45, производството на Малайзия бе актуализирано на 370 000 тона.
(103)
Освен това по отношение на руските износители е в ход антидъмпингово разследване в САЩ - един от основните им експортни пазари, по жалба с твърдения, че практикуват значителни дъмпингови маржове.
(104)
Поради това трябва да се направи заключението, че руските производители износители са до голяма степен зависими от износа за пазари на трети държави, на които ще има повече конкуренция. Това ще направи пазара на Съюза още по-привлекателен за тях.
4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(105)
С оглед на констатациите, описани по-горе, може да се заключи, че вносът от Русия все още е на дъмпингови цени и има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга. Предвид настоящия и евентуалния свободен капацитет в Русия, знаейки, че пазарът на Съюза е един от най-големите в света, и тъй като се очаква увеличение на капацитета на пазара в Югоизточна Азия, може да се заключи, че руските износители вероятно ще увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
5. Заключение
(106)
С оглед на горепосочените съображения се стигна до заключението, че съществува значителен и реален риск от продължаване на дъмпинга по отношение на FeSi с произход от КНР и Русия, ако се допусне срокът на действие на съществуващите мерки да изтече.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(107)
През РПП сходният продукт е бил произвеждан от седем известни производители от Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(108)
Както е посочено в съображение 16 по-горе, шестима производители от Съюза предоставиха исканата информация. Изчислено е, че въпросните дружества представляват около 90 % от общото производство на Съюза и че положението им е представително за промишлеността на Съюза.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(109)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на свързаните и несвързаните продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на оценка за неоказалия съдействие производител (въз основа на искането за преразглеждане) и на данните за вноса, взети от Евростат според кодовете по КН.
(110)
През разглеждания период потреблението на Съюза се е повишило с 40 %. Следва да се вземе предвид обаче, че първата година от разглеждания период (2009 г.) е била изключително лоша предвид отрицателните последици от икономическата криза. Въпреки частично възстановяване след 2009 г. потреблението на Съюза все още не е достигнало равнищата, отчетени при първоначалното разследване, когато потреблението е било над 850 хиляди тона през всяка година.
Таблица 1
Потребление
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Потребление (в тонове)
544 093
799 233
841 796
760 128
Индекс (2009 г.=100)
100
147
155
140
Източник: Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, Евростат.
2. Обем, цени и пазарен дял на вноса с произход от засегнатите държави
(111)
Обемът и пазарният дял на вноса от КНР и Русия са анализирани въз основа на данни на Евростат и данните, събрани в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент. Предвид много ниските количества от КНР вносът от засегнатите държави не бе оценен кумулативно.
а) Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(112)
През разглеждания период за дъмпинговия внос в Съюза бе установено, че са се наблюдавали следните тенденции във връзка с обема и пазарните дялове:
Таблица 2
Обем и пазарен дял на разглеждания внос
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
КНР
Обем на вноса (в тонове)
8 105
13 828
5 125
2 516
Индекс (2009 г.=100)
100
171
63
31
Пазарен дял (%)
1,5
1,7
0,6
0,3
Индекс (2009 г.=100)
100
116
41
22
Русия
Обем на вноса (в тонове)
74 678
53 671
29 338
40 725
Индекс (2009 г.=100)
100
72
39
55
Пазарен дял (%)
13,7
6,7
3,5
5,4
Индекс (2009 г.=100)
100
49
25
39
Общо за засегнатите държави
Обем на вноса (в тонове)
82 783
67 499
34 463
43 241
Индекс (2009 г.=100)
100
82
42
52
Пазарен дял (%)
15,2
8,4
4,1
5,7
Индекс (2009 г.=100)
100
56
27
37
Източник: Евростат.
(113)
През разглеждания период обемът на вноса от засегнатите държави се е понижил значително - с 48 %. Пазарният му дял също е намалял от 15,2 % през 2009 г. на 5,7 % през РПП. В резултат на тази тенденция китайският износ почти е престанал да съществува на пазара на Съюза. Руски производители износители обаче все още имат съществен пазарен дял, което нарежда Русия на четвърто място по големина като износител за Съюза.
б) Цена на вноса и подбиване на цените
(114)
Таблицата по-долу показва средната цена на дъмпинговия внос. През разглеждания период средната цена на вноса от КНР е намаляла с 38 %. През същия период средната цена на вноса от Русия се е увеличила с 31 %, но все още остава под продажните цени на промишлеността на Съюза.
Таблица 3
Средна цена на дъмпинговия внос
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
КНР
Средна цена (EUR/t)
991
1 088
873
611
Индекс (2009 г.=100)
100
110
88
62
Русия
Средна цена (EUR/t)
716
776
889
999
Индекс (2009 г.=100)
100
108
124
140
Общо за засегнатите държави
Средна цена (EUR/t)
742
840
887
976
Индекс (2009 г.=100)
100
113
119
131
Източник: Евростат.
(115)
С цел да се определи подбиването на цените през РПП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на съдействащите производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на дъмпинговия внос на съдействащите руски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за митнически задължения.
(116)
Тъй като нито един китайски производител износител не съдейства в хода на разследването в рамките на преразглеждането, подбиването на цените за китайския износ бе определено, като бяха сравнени среднопретеглените цени за несвързани клиенти на пазара на Съюза на базата на цена франко завода със средните експортни цени на китайския износ на база CIF, получени от Евростат, със съответните корекции за митнически задължения.
(117)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на съдействащите производители от Съюза през РПП, показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на пазара на Съюза в диапазон от 6 до 39 % за Русия и 46 % за КНР.
3. Внос от други трети държави, които не са предмет на мерките
(118)
През разглеждания период обемът на вноса от трети държави на пазара на Съюза се е увеличил с 33 %, което следва тенденцията на нарастване на потреблението. През същия период пазарният дял на вноса от трети държави се задържа на относително стабилно равнище, достигайки близо 70 % от потреблението на Съюза, с лек спад през РПП. При географското разпределение на вноса обаче се наблюдава по-изразена промяна - Бразилия и Норвегия, които, изглежда, са се възползвали най-вече от нарастването на потреблението, регистрират ръст на внасяните количества и по-големи пазарни дялове.
(119)
През разглеждания период средните цени на вноса от трети държави са се увеличили с 22 % и остават много над нивото на цените на вноса от КНР и Русия.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(120)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които оказват въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността.
(121)
С цел анализ на вредата икономическото състояние на промишлеността на Съюза се оценява въз основа на показатели, като производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност, растеж, размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг, средните цени за единица продукция, единични разходи, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал, складови наличности и разходи за труд.
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(122)
През разглеждания период се наблюдава значително увеличение на производството на промишлеността на Съюза. То е било най-ясно изразено в периода между 2009 и 2011 г., когато производството регистрира ръст от 178 %. След това през РПП производството се задържа на стабилни нива. Припомня се, че първата година от разглеждания период е била изключителна предвид икономическата криза, поради което нивото на производство е необичайно ниско. Всъщност независимо от значителното възстановяване след 2009 г. следва да се припомни, че производството на промишлеността на Съюза все още не е достигнало началното ниво от първоначалното разследване (2003 г.), когато производството е било над 270 000 тона.
Таблица 5
Общо производство на промишлеността на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производство (в тонове)
81 147
192 495
225 376
224 540
Индекс (2009 г.=100)
100
237
278
277
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
(123)
През разглеждания период производственият капацитет се задържа на относително стабилно ниво, макар и с леко нарастване през РПП. На фона на значителното увеличение на производството в периода 2009 - 2011 г. се наблюдава общо увеличение на използването на капацитета със 179 %. През РПП тази тенденция се променя и използването на капацитета намалява. Тази отрицателна промяна обаче не се дължи на намаляването на действителното производство, а на увеличението на самия капацитет.
Таблица 6
Производствен капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
301 456
301 456
299 914
324 884
Индекс (2009 г.=100)
100
100
99
108
Използване на капацитета (%)
27
64
75
69
Индекс (2009 г.=100)
100
237
279
257
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
(124)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти (изчислен въз основа на продажбите на свързани и несвързани клиенти в Съюза) е следвал тенденцията на потреблението в периода 2009 - 2011 г. Внезапното последващо увеличение през РПП се дължи на пренасочване на продажбите на промишлеността на Съюза от свързани към несвързани клиенти в Съюза, отчетено през тази година. Това се обяснява с промяна в корпоративната структура на един производител от Съюза.
Таблица 7
Продажби на промишлеността на Съюза към несвързани клиенти
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем (в тонове)
60 257
113 048
122 860
191 525
Индекс (2009 г.=100)
100
188
204
318
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
(125)
Тъй като обемът на продажбите на пазара на Съюза е следвал тенденцията на потреблението, след първоначалния скок през 2010 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза се задържа на относително стабилно ниво с тенденция към леко покачване.
Таблица 8
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
14
21
22
25
Индекс (2009 г.=100)
100
155
165
187
Източник: Отговори на въпросника и Евростат.
(126)
Както е посочено в съображение 111 по-горе, в периода между 2009 г. и РПП се наблюдава ръст на потреблението на Съюза от 40 %. Промишлеността на Съюза успява да се възползва от този ръст, като увеличава обема на продажбите и пазарния си дял през същия период.
в) Заетост и производителност
(127)
През разглеждания период свързаната с разглеждания продукт заетост на промишлеността на Съюза се увеличава с близо 50 %. Това увеличение на броя на наетите лица в същото време се съпътства от още по-голямо увеличение на производителността, измерена като произведена продукция (в тонове) на заето лице за една година - 86 % през същия период.
Таблица 9
Заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Брой наети лица
701
869
1064
1042
Индекс (2009 г.=100)
100
124
152
149
Производителност (единица/служител)
116
222
212
216
Индекс (2009 г.=100)
100
191
183
186
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
г) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(128)
Както е посочено в съображения 37 и 87 по-горе, дъмпинговите маржове на вноса от засегнатите държави остават високи. Анализът на показателите за вреда представи доказателства, че промишлеността е в процес на възстановяване от предишни дъмпингови практики. Възстановяването обаче е станало наскоро, като през РПП на пазара на Съюза се наблюдава известен спад на някои показатели за вреда, като например рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите. Освен това следва да се отбележи, че това положително развитие се случва под закрилата на настоящите антидъмпингови мерки. Ако мерките бъдат отменени, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза ще бъде значително.
д) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и разходи за производството на единица продукция
(129)
В периода 2009 - 2011 г. средните продажни цени на съдействащите производители от Съюза към несвързани клиенти в Съюза са се покачили с 25 %, а след това намаляват отново през РПП. Това движение на цените отразява общите промени в разходите за суровини и енергия през същия период. Подобна тенденция, т.е. покачване в периода 2009 - 2011 г. и спад през РПП, се наблюдава за продажните цени на вноса от трети държави, които държат по-големия дял от пазара на Съюза.
Таблица 10
Продажни цени и разходи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти (EUR/t)
1 136
1 282
1 421
1 151
Индекс (2009 г.=100)
100
113
125
101
Разходи за производството на единица продукция (EUR/t)
1 094
1 031
1 228
1 063
Индекс (2009 г.=100)
100
94
112
97
Източник: Отговори на въпросника.
е) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(130)
През разглеждания период паричният поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
2,3
27,0
18,3
7,4
Паричен поток (в евро)
4 554 714
44 888 689
39 959 668
19 353 017
Инвестиции (в евро)
26 599 036
20 962 570
25 274 658
27 076 802
Индекс (2009 г.=100)
100
79
95
102
Възвръщаемост на инвестициите (%)
- 62,6
159,2
58,3
24,8
Източник: Отговори на въпросника.
(131)
Рентабилността на съдействащите производители от Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от съответния оборот. През 2009 г. маржът на печалба е бил много нисък, а за някои производители от Съюза - отрицателен. Успоредно с нарастването на потреблението и продажбите обаче маржът на печалба започва да се възстановява през 2010 г. Следва да се отбележи обаче, че през РПП маржът на печалба намалява независимо от факта, че обемът на продажбите на съдействащата промишленост на Съюза (също така отчитайки промените в корпоративната структура) се е задържал на стабилни нива. Това поражда опасения във връзка с бъдещото развитие на маржовете на печалба на промишлеността на ЕС.
(132)
През целия разглеждан период паричният поток -способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си и който бе изчислен въз основа на операциите - е положителен. Този показател обаче се е подобрил само през 2010 г., след което се влошава значително през следващите две години. Разследването също така показа, че влошаването на паричния поток е по-силно изразено при малките производители от Съюза. Това поражда съмнения по отношение на способността на промишлеността на ЕС да осъществява необходимото самофинансиране на дейността си в настоящите икономически условия.
(133)
Развитието на рентабилността и паричния поток през разглеждания период се е отразило на способността на съдействащите производители от Съюза да инвестират в дейността си. В резултат на това равнището на инвестициите остава относително високо и стабилно през разглеждания период. Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалба в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, става положителна едва след 2009 г. Следвайки обаче развитието на рентабилността и паричния поток, този показател също достига връхната си точка през 2010 г. и намалява последователно през годините 2011 - 2012.
(134)
В светлината на гореизложеното може да се заключи, че макар и финансовите резултати на съдействащите производители от Съюза да са останали стабилни през по-голямата част от разглеждания период, те са започнали да се влошават към края му, по-специално през РПП. Както е видно в таблица 11, рентабилността на продажбите на ЕС е спаднала значително и паричният поток, генериран от промишлеността на Съюза, е по-малък от стойността на инвестициите, което показва, че през РПП промишлеността на Съюза е трябвало да прибегне до външно финансиране.
(135)
Същевременно са докладвани опасения относно способността за привличане на капитал. Това може да се окаже фактор с определящо значение за несигурността на промишлеността на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. В настоящото икономическо положение е вероятно промишлеността на Съюза да има проблеми с намирането на финансови средства, за да се справи с връщането на дъмпинговия внос от засегнатите държави, и в много кратък срок тя може отново да претърпи сериозна вреда. Положението е особено обезпокоително за МСП в този сектор на промишлеността на Съюза.
ж) Складови наличности
(136)
Макар и нивото на складовите наличности на съдействащите производители от Съюза да нараства с 32 % между 2009 г. и РПП, те намаляват пропорционално на нивата на производство и не се считат за необичайно високи от производителите.
Таблица 12
Складови наличности в края на периода
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
23 946
21 214
26 117
31 504
Индекс (2009 г.=100)
100
89
109
132
Източник: Отговори на въпросника.
з) Разходи за труд
(137)
Макар че броят на лицата, наети от съдействащите производители от Съюза, се е увеличил с почти 50 % през разглеждания период, средната заплата през същия период остава стабилна.
Таблица 13
Разходи за труд
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средни разходи за труд на наето лице
(евро)
29 705
30 296
28 991
29 837
Индекс (2009 г.=100)
100
102
98
100
Източник: Отговори на въпросника.
ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(138)
Разследването показа, че след налагането на първоначалните мерки през 2008 г. вносът на дъмпингови продукти на ниски цени на пазара на Съюза от засегнатите държави е намалял. Това е позволило на промишлеността на Съюза да постигне високо ниво на производство, да увеличи обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и да подобри цялостното си финансово състояние.
(139)
Поради това се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през РПП. Като се има предвид обаче спадът на потреблението и влошаването на някои финансови показатели през РПП, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, състоянието на промишлеността на Съюза продължава да е уязвимо.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(140)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на вреда, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе анализирано евентуалното въздействие на китайския и руския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза.
(141)
Анализът бе съсредоточен върху тенденцията в потреблението на пазара на Съюза, свободния капацитет, търговските потоци и привлекателността на пазара на Съюза, както и върху ценовото поведение на засегнатите държави.
2. Потребление в Съюза
(142)
През РПП потреблението на разглеждания продукт в Съюза е намаляло с 10 % в сравнение с предходната година. В същото време това представлява намаление с над 25 % спрямо нивото отпреди кризата от 2007 г. По-ниското потребление на разглеждания продукт се дължи на спадащото производство на стомана в Съюза, като през следващите години може да се очаква по-нататъшен спад. Това ще бъде голямо предизвикателство за промишлеността на Съюза, която ще се сблъска със силно конкурентна среда. Поради тази причина не може да се допусне наличието на дъмпингов внос на ниски цени от КНР и Русия. Той ще оказва натиск надолу върху цените на пазара и ще наруши конкуренцията, вследствие на което ще нанесе значителна съществена вреда на производителите от Съюза.
3. Свободен капацитет, търговски потоци, привлекателност на пазара на Съюза и ценово поведение на засегнатите държави
а) КНР
(143)
Трябва да се отбележи, че общият капацитет на производството на разглеждания продукт в КНР се оценява на 10 - 11 милиона тона, което е повече от световното потребление на FeSi. Същевременно използването на капацитета като цяло е било около 50 %.
(144)
През разглеждания период износът на FeSi от КНР в световен мащаб е бил относително стабилен на ниво от 0,8 милиона тона. Това равнище на износа се дължи предимно на ограниченията за износа, както е описано в съображение 41. Европейският съюз обаче няма контрол върху тези механизми и китайското правителство може във всеки момент да отмени ограниченията за износа, създавайки така сериозната заплаха пазарът на Съюза да бъде залят от износ на разглеждания продукт от Китай.
(145)
Дори ако бъдат запазени ограниченията за износа, следва да се подчертае, че настоящите обеми на китайския износ в световен мащаб са по-високи от общото потребление в Съюза.
(146)
Може с основание да се очаква в резултат на привлекателността на пазара на ЕС, описана в съображения 40 - 49 по-горе, че ако мерките бъдат отменени, поне част от настоящия китайски износ ще бъде пренасочена към пазара на Съюза, още повече като се има предвид, че този износ много скоро ще се сблъска с допълнителна конкуренция на традиционните си азиатски пазари поради развитието на допълнителен капацитет на производството в Малайзия, както е обяснено в съображение 44 по-горе.
(147)
Изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мита в съчетание с по-голяма конкуренция в Азия без съмнение ще направи пазара на Съюза привлекателна мишена за китайските износители. В това отношение се припомня, че преди налагането на мерките Китай е бил основен износител на пазара на Съюза.
(148)
Накрая, настоящото равнище на китайските експортни цени, размерът на дъмпинговия марж и съществуването на значително подбиване на цените потвърждават, че при отсъствие на антидъмпингови мерки отново ще възникне нелоялна конкуренция на китайския износ, което ще доведе до съществена вреда на промишлеността на Съюза.
б) Русия
(149)
По време на разследването бе установено, че производството на разглеждания продукт в Русия през РПП възлиза на 633 000 тона, макар че производственият ѝ капацитет се оценява на 900 000 тона. Това означава, че е налице около 267 000 тона свободен капацитет - достатъчно количество, което да покрие една трета от търсенето на Съюза.
(150)
По отношение на руския износ на разглеждания продукт следва да се отбележи, че Русия понастоящем изнася 73 % от производството си. Освен Съюза другите ѝ традиционни експортни пазари са САЩ, Япония и Южна Корея. Предвид засилената конкуренция на азиатските пазари, както е описано в съображение 44 по-горе, има сериозни признаци, че повечето от тези търговски потоци ще бъдат пренасочени към Съюза, ако антидъмпинговите мерки бъдат отменени. Това въздействие може да е още по-осезаемо, ако провежданото понастоящем в САЩ антидъмпингово разследване на вноса от Русия (започнало през юли 2013 г.) доведе до налагането на мерки.
(151)
По този въпрос един руски производител износител заяви, че е малко вероятно в САЩ да бъдат наложени мита върху FeSi с произход от Русия. Някои неофициални констатации от провежданото разследване бяха предоставени в подкрепа на това твърдение. Този производител обаче не предостави никакви доказателства в подкрепа на твърденията си и като се има предвид, че започнатото в САЩ антидъмпингово разследване на вноса от Русия продължава, не може да се изключи вероятността от налагане на мерки.
(152)
Изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мита, което съвпада с по-голяма конкуренция на основните им експортни пазари, без съмнение ще направи пазара на Съюза привлекателна цел за руските износители. В този контекст се припомня, че преди налагането на мерките Русия е голям износител за пазара на Съюза и все още присъства на него, макар и мерките да са в сила от пет години.
(153)
Накрая, трябва да се подчертае, че заплахата от обемите на вноса от Русия се увеличава от нейната ценова политика на експортните ѝ пазари. Също както при първоначалното разследване настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките показва, че дъмпинговите практики на Русия имат структурен характер: експортните им цени систематично са под цената им на вътрешния пазар на Русия. Освен това настоящото разследване потвърждава, че цените на руския внос продължават да подбиват продажните цени на производителите от Съюза.
4. Заключение
(154)
С оглед на констатациите от разследването, а именно наличието на свободен капацитет в засегнатите държави, продължаващия дъмпинг и ограничената възможност на китайските и руските износители да продават на други основни пазари на трети държави, което увеличава привлекателността на пазара на Съюза, се счита, че отмяната на мерките би отслабила позицията на промишлеността на Съюза на нейния основен пазар и причинената вреда би възникнала повторно поради вероятния китайски и руски внос на дъмпингови цени.
(155)
Няма причини да се смята, че подобряването на резултатите на промишлеността на Съюза поради действащите мерки ще се запази или ще се засили, ако мерките бъдат отменени. Напротив, съществуват благоприятни условия за вероятното пренасочване на вноса от засегнатите държави към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни количества, което вероятно ще подкопае положителното развитие на пазара на Съюза, постигнато през разглеждания период. Вероятният дъмпингов внос би бил в състояние да упражни натиск върху продажните цени на промишлеността на Съюза, вследствие на което тя ще изгуби пазарен дял и това би оказало отрицателно въздействие върху финансовите резултати на промишлеността на Съюза, която все още е уязвима.
(156)
По този въпрос получихме коментар от руски производител износител, който твърди, че повторното възникване на вреда не може да се основава просто на възможността от повторно възникване на вреда, а по-скоро на вероятността от това. Разследването обаче показа редица фактически обстоятелства, включително че дъмпинговите практики на руските производители не са престанали да съществуват, както и наличието на свободен капацитет в Русия. Освен това е факт, че потреблението на Съюза е по-ниско през РПП, отколкото преди първоначалното разследване. Накрая, очаква се повече производство на продукта в световен мащаб, особено на азиатския пазар. Взети заедно, тези обстоятелства дават достатъчно разумни основания, че въз основа на наличните данни, ако се допусне срокът на действието на мерките да изтече, промишлеността на Съюза ще понесе повторно вреда от дъмпинговия внос.
З. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(157)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали запазването на съществуващите мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(158)
Тъй като настоящото разследване е преразглеждане на съществуващите мерки, това даде възможност за оценка на евентуално несъразмерно отрицателно въздействие на съществуващите антидъмпингови мерки върху заинтересованите страни.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(159)
В съображение 154 по-горе се стигна до заключението, че състоянието на промишлеността на Съюза вероятно ще се влоши значително, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече. Следователно продължаването на срока на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, тъй като производителите от Съюза ще са в състояние да поддържат обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и положителното икономическо състояние на промишлеността като цяло. За разлика от това прекратяването на мерките би застрашило сериозно жизнеспособността на промишлеността на Съюза, тъй като има причини да се очаква пренасочване на китайския и руския внос към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми, което би довело до повторно възникване на вреда.
3. Интерес на ползвателите
(160)
Десет ползватели в Съюза (леярни и стоманопроизводители) оказаха съдействие на Комисията в настоящото преразглеждане. Четири от отговорите включват само общи коментари, като само шест съдържат пълни отговори на въпросниците. Въз основа на тези данни бе установено, че разходите за разглеждания продукт имат средно въздействие в размер на около 1 % върху общите производствени разходи на ползвателите и са под 2 % за всеки от съдействалите ползватели. Поради това, при все че някои от ползвателите са отбелязали загуби през 2011 г. и РПП, това не може да се отдаде на съществуването на антидъмпинговите мита върху вноса на FeSi.
(161)
Следва да се има предвид, че в хода на първоначалното разследване пазарният дял на Китай и Русия е бил около 40 % от пазара на Съюза, а митата за тези две държави са в диапазон от 15,6 до 31,2 %. Поради тази причина евентуалното въздействие на изтичането на срока на действие на митата би представлявало средно спестен разход от не повече от 0,1 % (изчислен във основа на пазарния дял от 40 % за държавите, спрямо които се прилагат мерките, и на средното адвалорно мито от 20 %). Поради това е малко вероятно изтичането на срока на действие на митата да окаже влияние върху възстановяването на рентабилността на ползвателите, понесли загуби през последните две години от разглеждания период. Освен това поради естеството на продукта, както и поради наличието на няколко източника на доставки на пазара ползвателите могат лесно да сменят доставчиците си.
4. Интерес на вносителите
(162)
Всички известни вносители бяха информирани за започването на преразглеждането. Никой от вносителите на разглеждания продукт не отговори на въпросника за извадката, приложена към известието за започване на преразглеждане. Разследването разкри, че вносителите могат лесно да закупуват от различни източници, които понастоящем съществуват на пазара, по-специално от промишлеността на Съюза и от основните износители от трети държави, които продават на недъмпингови цени. При липсата на заинтересованост от страна на вносителите се стигна и до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес.
5. Заключение
(163)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че няма наложителни причини, свързани с интереса на Съюза, настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(164)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след оповестяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(165)
От гореизложеното следва, че, както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на FeSi с произход от КНР и Русия и наложени с Регламент (ЕО) № 172/2008, следва да бъдат запазени.
(166)
За да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки, които се отнасят само за дружествата, за които е предвидено индивидуално мито, включват следното: на митническите органи на държавите членки трябва да се представи валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други производители.
(167)
Kомитетът, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций, понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от Китайската народна република и Русия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на антидъмпинговото мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd., Qipanjing Industry Park
15,6
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa
29,0
A830
Всички други дружества
31,2
A999
Русия
Bratsk Ferroalloy Plant, Братск
17,8
A835
Всички други дружества
22,7
A999
3. За да се прилагат индивидуалните митнически ставки за дружествата, посочени в параграф 2, пред митническите органи на държавите членки трябва да бъде представена валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението. Ако такава фактура не се представи, се прилага митническата ставка, приложима за категорията „всички други дружества“.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 9 април 2014 година.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 360/2014 DER KOMMISSION
vom 9. April 2014
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Ferrosilicium mit Ursprung in der Volksrepublik China und in Russland nach einer Überprüfung wegen des bevorstehenden Außerkrafttretens nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION,
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 11 Absätze 2, 5 und 6,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Der Rat führte nach einer Antidumpinguntersuchung („Ausgangsuntersuchung“) mit der Verordnung (EG) Nr. 172/2008 (2) einen endgültigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Ferrosilicium („FeSi“) mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“), Ägypten, Kasachstan, der ehemaligen jugoslawischen Republik Mazedonien und Russland ein, das derzeit unter den KN-Codes 7202 21 00, 7202 29 10 und 7202 29 90 eingereiht ist („endgültige Antidumpingmaßnahmen“).
(2)
Bei der Maßnahme handelte es sich um einen Wertzoll in Höhe von 31,2 % auf Einfuhren aus der VR China, mit Ausnahme der Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) und der Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %), von 18,0 % auf Einfuhren aus Ägypten, mit Ausnahme von The Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %), von 33,9 % auf Einfuhren aus Kasachstan, von 5,4 % auf Einfuhren aus der ehemaligen jugoslawischen Republik Mazedonien und von 22,7 % auf Einfuhren aus Russland, mit Ausnahme von Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).
(3)
Mit der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1297/2009 des Rates (3) wurde der mit der Verordnung (EG) Nr. 172/2008 auf Einfuhren von FeSi mit Ursprung in der ehemaligen jugoslawischen Republik Mazedonien eingeführte Antidumpingzoll aufgehoben.
(4)
Am 30. November 2009 erhielt die Europäische Kommission („Kommission“) einen Antrag auf eine teilweise Interimsüberprüfung („Interimsüberprüfung“) nach Artikel 11 Absatz 3 der Grundverordnung, der von einem ausführenden Hersteller aus Russland, Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, und seinem verbundenen Unternehmen Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works (zusammen „russische Gruppe“) eingereicht wurde. Mit der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 60/2012 (4) stellte der Rat die teilweise Interimsüberprüfung aufgrund unzureichender Beweise für eine dauerhafte Veränderung der Umstände ein. Insbesondere bewies die russische Gruppe nicht, dass ihr Preisverhalten dauerhaft war. Die für die russische Gruppe in der Ausgangsuntersuchung festgesetzte Dumpingspanne wurde daher nicht geändert. Aus denselben Gründen wurde das Verpflichtungsangebot der russischen Gruppe abgelehnt.
2. Antrag auf Auslaufüberprüfung
(5)
Nach Veröffentlichung der Bekanntmachung des bevorstehenden Außerkrafttretens der endgültigen Antidumpingmaßnahmen (5) erhielt die Kommission am 28. November 2012 einen Antrag auf Einleitung einer Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung. Der Antrag wurde von Euroalliages („Antragsteller“) im Namen von Herstellern eingereicht, auf die mehr als 25 % der Gesamtproduktion von FeSi in der Union entfielen.
(6)
Der Antrag betraf die folgenden zwei Länder: die VR China und Russland.
(7)
Der Antrag wurde damit begründet, dass beim Außerkrafttreten der Maßnahmen mit einem Anhalten oder einem erneuten Auftreten des Dumpings und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union zu rechnen sei.
3. Einleitung einer Auslaufüberprüfung
(8)
Die Kommission kam nach Anhörung des Beratenden Ausschusses zu dem Schluss, dass genügend Beweise für die Einleitung einer Auslaufüberprüfung vorlagen; daher kündigte sie am 28. Februar 2013 mit einer im Amtsblatt der Europäischen Union (6) veröffentlichten Bekanntmachung („Einleitungsbekanntmachung“) eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung an.
4. Untersuchung
4.1. Untersuchungszeitraum der Überprüfung und Bezugszeitraum
(9)
Die Untersuchung eines Anhaltens oder erneuten Auftretens von Dumping betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2012 bis zum 31. Dezember 2012 („Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“). Die Untersuchung der für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder Wiederauftretens der Schädigung relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2009 bis zum 31. Dezember 2012 („Bezugszeitraum“).
4.2. Von der Untersuchung betroffene Parteien
(10)
Die Kommission unterrichtete die Antragsteller, die anderen ihr bekannten Unionshersteller, die ausführenden Hersteller in der VR China und in Russland, die unabhängigen Einführer, die bekanntermaßen betroffenen Verwender sowie die Vertreter der Ausfuhrländer offiziell über die Einleitung der Auslaufüberprüfung. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(11)
Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(12)
Da davon auszugehen war, dass sehr viele ausführende Hersteller in der VR China und unabhängige Einführer in der Union von der Untersuchung betroffen sein würden, war in der Einleitungsbekanntmachung ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 der Grundverordnung vorgesehen. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden die genannten Parteien aufgefordert, innerhalb von 15 Tagen nach Einleitung der Überprüfung mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten Informationen zu übermitteln.
(13)
Da nur ein ausführender Hersteller in der VR China die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten Informationen übermittelte und sich zur weiteren Zusammenarbeit mit der Kommission bereit erklärte, wurde entschieden, bei den ausführenden Herstellern in der VR China kein Stichprobenverfahren durchzuführen. Nach Erhalt des Fragebogens entschied sich der ausführende Hersteller gegen eine weitere Zusammenarbeit. Daher wird die Auffassung vertreten, dass kein ausführender Hersteller in der VR China an der Untersuchung mitarbeitete.
(14)
Was Russland betraf, wurden alle bekannten russischen Hersteller, d. h. Bratsk Ferroalloy Plant, Serov Ferroalloy Plant, NLMK und die russische Gruppe, zur Mitarbeit an der Untersuchung aufgefordert. Nur eine russische Gruppe arbeitete bei der jetzigen Überprüfung mit der Kommission zusammen.
(15)
Die unabhängigen Einführer beantworteten den Fragebogen nicht. Daher wird die Auffassung vertreten, dass kein unabhängiger Einführer in der Union an der Untersuchung mitarbeitete.
(16)
Sechs von sieben bekannten Herstellern von FeSi in der Union beantworteten die Fragebogen. In Anbetracht der relativ begrenzten Anzahl von Unionsherstellern wurde bei der Überprüfung kein Stichprobenverfahren vorgesehen.
(17)
Bei folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
a)
Unionshersteller:
FERROATLANTICA-Gruppe:
Ferroatlantica S.L. - Madrid, Spanien
Ferropem - Chambéry, Frankreich
HUTA LAZISKA S.A. - Laziska Gorne, Polen
OFZ a.s. - Istebne, Slowakei
TDR LEGURE d.o.o. - Ruse, Slowenien
VARGON ALLOYS A.B. - Vargon, Schweden
b)
Unionsverwender:
Aperam SA - Luxemburg
Ugitech - Ugine, Frankreich
c)
Ausführender Hersteller in Russland:
Die russische Gruppe:
JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant („JSC CHEMK“) - Tscheljabinsk, Russland
JSC Kuznetsk Ferroalloy Works („JSC KF“) - Nowokusnezk, Russland
RFA International LP („RFAI“) - Mishawaka, USA
d)
Hersteller im Vergleichsland:
Elkem AS, Oslo, Norwegen
FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Norwegen
Finnfjord AS, Finnsnes, Norwegen
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(18)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um Ferrosilicium, das derzeit unter den KN-Codes 7202 21 00, 7202 29 10 und 7202 29 90 eingereiht wird, mit Ursprung in der VR China und in Russland.
(19)
FeSi wird durch Reduktion aus Quarz mit Kohlenstoffträgern in Lichtbogenöfen gewonnen. Dieser Prozess ist energieintensiv. FeSi wird in Form von Stücken, Körnern oder Pulver vermarktet und in verschiedenen Qualitäten angeboten, die sich im Gehalt an Silicium und an Verunreinigungen (z. B. Aluminium) unterscheiden. FeSi mit einem Siliciumgehalt von mindestens 70 % gilt als hochreines Produkt. Bei einem Siliciumgehalt über 55 % und unter 70 % handelt es sich um ein Produkt mittlerer Reinheit und bei einem Siliciumgehalt unter 55 % um ein Produkt niedriger Reinheit. Die betroffene Ware wird hauptsächlich von der Eisen- und Stahlindustrie als Desoxidationsmittel und zur Herstellung von Legierungen verwendet.
2. Gleichartige Ware
(20)
Den Untersuchungsergebnissen zufolge haben das in der Union von dem Wirtschaftszweig der Union hergestellte und verkaufte FeSi und das in Norwegen („Vergleichsland“) hergestellte und verkaufte FeSi sowie das in Russland hergestellte und verkaufte FeSi im Wesentlichen dieselben materiellen und chemischen Eigenschaften und dieselben grundlegenden Verwendungen wie das in der VR China und in Russland hergestellte und für die Ausfuhr in die Union verkaufte FeSi, wobei die VR China als Land ohne Marktwirtschaft nicht in diese Untersuchung einbezogen wurde. Sie werden daher als gleichartig im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
C. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
(21)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde geprüft, ob im Falle des Außerkrafttretens der geltenden Maßnahmen ein Anhalten oder erneutes Auftreten des Dumpings aus den beiden betroffenen Ländern wahrscheinlich wäre.
EINFUHREN AUS DER VR CHINA
1. Vorbemerkungen
(22)
Wie in Erwägungsgrund 13 angegeben, arbeiteten keine chinesischen ausführenden Hersteller an der Untersuchung mit. Aufgrund der fehlenden Mitarbeit seitens ausführender Hersteller in der VR China beruht die Gesamtanalyse, einschließlich der Dumpingberechnung, somit nach Artikel 18 der Grundverordnung auf verfügbaren Informationen.
(23)
Die Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings wurde deshalb anhand des Antrags auf Auslaufüberprüfung in Kombination mit anderen Informationsquellen, wie Handelsstatistiken zu Ein- und Ausfuhren (Eurostat-Daten und Ausfuhrdaten aus China) und anderen öffentlich zugänglichen Informationen, bewertet.
(24)
Die mangelnde Mitarbeit wirkte sich auf den Vergleich des Normalwerts mit dem Ausfuhrpreis der verschiedenen Produktarten aus. Wie in Erwägungsgrund 30 angegeben, wurde es als angemessen erachtet, sowohl den Normalwert als auch den Ausfuhrpreis nach Artikel 18 der Grundverordnung auf allgemeiner Basis zu ermitteln, d. h. auf der Grundlage eines einzelnen Produktes.
(25)
Nach Artikel 11 Absatz 9 der Grundverordnung wurde nach denselben Methoden wie bei der Feststellung des Dumpings in der Ausgangsuntersuchung vorgegangen, wenn festgestellt wurde, dass sich die Umstände nicht geändert hatten.
2. Dumping von Einfuhren im UZÜ
2.1. Ermittlung des Normalwerts
(26)
In der Einleitungsbekanntmachung lud die Kommission alle interessierten Parteien ein, zu ihrem Vorschlag, Norwegen als Drittland mit Marktwirtschaft zum Zweck der Ermittlung des Normalwerts für die VR China zu verwenden, Stellung zu nehmen. Norwegen war bereits in der Ausgangsuntersuchung als Vergleichsland herangezogen worden. Da keine der Parteien zu diesem Aspekt Stellung nahm, wurde der Schluss gezogen, dass Norwegen erneut als Vergleichsland ausgewählt werden sollte, um nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung den Normalwert für die VR China zu ermitteln.
(27)
Zunächst wurde nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung geprüft, ob die Gesamtmenge der von den kooperierenden Herstellern in Norwegen getätigten Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware an unabhängige Abnehmer im Vergleich zur Gesamtausfuhrmenge aus der VR China in die Union repräsentativ war, d. h. ob die Gesamtmenge dieser Inlandsverkäufe mindestens 5 % der Gesamtmenge der Ausfuhrverkäufe der betroffenen Ware in die Union ausmachte. Deshalb wurden die Inlandsverkäufe im Vergleichsland für repräsentativ befunden.
(28)
Ferner wurde geprüft, ob die Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware als Geschäfte im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten. Hierfür wurde der Anteil der gewinnbringenden Verkäufe an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt im UZÜ ermittelt.
(29)
Der Normalwert basierte somit auf dem tatsächlichen Inlandspreis, der als gewogener Durchschnittspreis der gewinnbringenden Inlandsverläufe im UZÜ berechnet wurde.
2.2. Ermittlung des Ausfuhrpreises
(30)
Wie in Erwägungsgrund 24 angegeben, arbeiteten die chinesischen ausführenden Hersteller nicht an der Untersuchung mit. Daher wurde der Ausfuhrpreis nach Artikel 18 der Grundverordnung auf der Grundlage der besten verfügbaren Informationen ermittelt.
(31)
Zunächst wurden die Menge und die Einfuhrpreise für die drei in Erwägungsgrund 18 genannten KN-Codes aus der Eurostat-Einfuhrdatenbank entnommen, wobei eine Unterscheidung nach Qualität erfolgte. Da es als angemessen erachtet wurde, den Ausfuhrpreis auf Durchschnittsbasis festzulegen, wurden die für die KN-Codes 7202 29 10 und 7202 29 90 entnommenen Daten entsprechend dem Siliciumgehalt von KN-Code 7202 21 00 angepasst. Diese Methode wird im Überprüfungsantrag zur Schätzung der Gesamteinfuhrmenge auf der Grundlage der Qualität FeSi75 vorgeschlagen. Das Volumen und die Einfuhrpreise dieser drei KN-Codes wurden zusammengerechnet und gewogen, um einen Durchschnittswert zu ermitteln.
(32)
Dieser durchschnittliche Einfuhrpreis auf CIF-Ebene wurde schließlich durch Abzug insbesondere der Transportkosten berichtigt, um den Wert ab Werk zu erhalten. Der Verkaufspreis wurde daher nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung auf der Grundlage des in der Eurostat-Einfuhrstatistik angegebenen gezahlten oder zu zahlenden Preises ermittelt.
2.3. Vergleich und Berichtigungen
(33)
Der Normalwert und der Ausfuhrpreis wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen. Um einen gerechten Vergleich zu gewährleisten, wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung auch Unterschiede berücksichtigt, welche die Vergleichbarkeit der Preise beeinflussten. Insbesondere wurden in Anbetracht der mangelnden Mitarbeit seitens der chinesischen ausführenden Hersteller auf der Grundlage von im Überprüfungsantrag genannten Daten Berichtigungen durchgeführt, um den Zollausfuhrsteuern Rechnung zu tragen.
2.4. Dumping im UZÜ
(34)
Die so ermittelte Dumpingspanne, ausgedrückt als Prozentsatz des Preises frei Grenze der Union, unverzollt, beläuft sich auf 165 %.
(35)
Es ist jedoch zu beachten, dass sich die Gesamtmenge der Einfuhren der betroffenen Ware in die Union nach der Einführung der ursprünglichen Maßnahmen drastisch verringert hat und dass die oben genannte Dumpingspanne auf der Grundlage eines begrenzten Einfuhrvolumens (weniger als 2 500 Tonnen im UZÜ) festgelegt wurde.
(36)
Der Vollständigkeit der Analyse halber wurde daher auch das Preisverhalten der chinesischen ausführenden Hersteller auf den drei wichtigsten Märkten außerhalb der Union, nämlich Japan, Südkorea und den Vereinigten Staaten von Amerika („USA“), untersucht.
(37)
Zu diesem Zweck wurde der Preis chinesischer Ausfuhren nach Japan, Südkorea und in die USA anhand chinesischer Ausfuhrzahlen ermittelt. Der Vergleich mit dem oben festgelegten Normalwert ergab wiederum das Vorliegen von Dumping, das je nach Bestimmungsland zwischen 86 % und 92 % schwankte.
3. Einfuhrentwicklung im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen
3.1. Herstellungskapazität der VR China
(38)
Die VR China ist mit Abstand der größte FeSi-Hersteller der Welt. Die Produktionskapazität belief sich im UZÜ auf schätzungsweise 10 bis 11 Mio. Tonnen pro Jahr. Die Industrie der VR China arbeitete demnach bei geschätzten 50 % ihrer Produktionskapazität. Das bedeutet, dass es derzeit Kapazitätsreserven von etwa 5,5 Mio. Tonnen pro Jahr gibt, was nahezu dem Siebenfachen des Gesamtverbrauchs in der Union entspricht. Trotz dieser momentanen Überkapazität und auf der Grundlage von Informationen des Antragstellers scheinen die Kapazitäten in der VR China durch den Bau größerer und effizienterer Öfen derzeit nach wie vor erweitert zu werden.
(39)
Nichts deutet darauf hin, dass sich der Verbrauch auf dem chinesischen Inlandsmarkt oder auf Drittlandsmärkten beträchtlich erhöhen würde, sodass die Produktionssteigerung absorbiert würde, sollten die Kapazitätsreserven der chinesischen Hersteller zum Einsatz kommen.
3.2. Attraktivität des Unionsmarktes
(40)
Die Einfuhren aus der VR China gingen nach Einführung der endgültigen Maßnahmen im Februar 2008 stetig bis auf einen unbedeutenden Anteil zurück und machten im UZÜ weniger als 1 % des Unionsverbrauchs aus. Nachdem die Einfuhren im Jahr 2007 mit ca. 330 400 Tonnen einen Höchststand erreicht hatten, gingen sie 2012 auf weniger als 2 500 Tonnen zurück. Dennoch ist der EU-Markt für FeSi für chinesische Ausfuhren auf der Grundlage der beobachteten Preisniveaus nach wie vor attraktiv.
(41)
Wie erwähnt, ist in der VR China eine erhebliche Überkapazität vorhanden, was darauf hindeutet, dass ein starker Anreiz besteht, alternative Märkte zu erschließen, die diese überschüssige Produktionskapazität aufnehmen. Aufgrund mehrerer Ausfuhrbeschränkungen seitens der chinesischen Regierung (d. h. ein Ausfuhrzoll in Höhe von 25 %, eine nicht erstattungsfähige Mehrwertsteuer in Höhe von 17 % sowie Ausfuhrlizenzen) gingen die Gesamtausfuhren von einem Höchstwert von 1,5 Mio. Tonnen im Jahr 2007 auf lediglich 0,4 Mio. Tonnen im Jahr 2009 zurück. Dennoch war ab 2010 insgesamt eine Erholung zu beobachten, da sich das Ausfuhrvolumen auf 0,8 Mio. Tonnen erhöhte und 2013 geschätzte 0,7 Mio. Tonnen betrug. Die neuesten Zahlen weisen auf ein stabiles Ausfuhrniveau hin, wobei das Ausfuhrvolumen den Gesamtverbrauch in der Union übersteigt.
(42)
Ungeachtet dieser Ausfuhrbeschränkungen führten chinesische Hersteller ein signifikantes FeSi-Volumen auf weltweite Märkte aus, die keinen Einfuhrbeschränkungen unterliegen (Japan, Südkorea und die USA).
(43)
Auf den ersten Blick könnte der asiatische Markt einen Teil der chinesischen Überproduktion aufnehmen. Den vom Antragsteller vorgelegten Informationen zufolge könnte dieser Markt jedoch aufgrund der jüngsten Entwicklungen für chinesische Ausfuhren an Attraktivität verlieren.
(44)
So wird die Inbetriebnahme zweier neuer Ferrosilicium-Anlagen in Malaysia (Pertama Ferroalloys und Sarawak Ferroalloys) erhebliche Auswirkungen auf den asiatischen Markt haben. Malaysias jährliche Ferrosilicium-Produktion wird sich ab 2014 schätzungsweise um 420 000 Tonnen erhöhen und an Nachbarländer in Südostasien verkauft werden, vor allem an Japan, das 600 000 Tonnen Ferrosilicium pro Jahr benötigt. Das in den Produktionsanlagen in Malaysia hergestellte Volumen wird die chinesischen Ausfuhren nach Südostasien negativ beeinflussen. Darüber hinaus gibt es bereits Verträge zwischen japanischen Stahlherstellern und südkoreanischen Stahlhütten zur Abnahme beträchtlicher Mengen an Ferrosilicium pro Jahr von den neuen Herstellern in Malaysia, wodurch der Markt für chinesische Ausfuhren schwerer zugänglich wird.
(45)
In seiner Stellungnahme zur Unterrichtung brachte der ausführende Hersteller vor, die Produktion Malaysias sei zu hoch angesetzt. Die Überprüfung ergab, dass dies zutraf, und daher wurde die Produktion Malaysias auf ca. 370 000 Tonnen korrigiert.
(46)
Die zusätzliche Produktion in Malaysia wird daher den Wettbewerb auf diesem bereits gesättigten Markt, an dem die VR China und Russland heute erhebliche Anteile halten, voraussichtlich erhöhen.
(47)
Die verringerte Präsenz chinesischer Produkte auf dem Unionsmarkt im UZÜ lässt sich in erster Linie durch die von der chinesischen Regierung auferlegten und in Erwägungsgrund 41 aufgeführten Ausfuhrbeschränkungen erklären.
(48)
Der EU-Markt wäre aufgrund seiner Preise für die chinesischen Hersteller ein attraktiver Markt für die Aufnahme ihrer Überkapazität. Der durchschnittliche Marktpreis in der Union war nämlich 2012 mindestens so hoch wie die Preise chinesischer Hersteller für Ausfuhren in ihre Hauptbestimmungsländer (Japan, Südkorea und die USA), was die Attraktivität des Unionsmarktes, wenn der Verkauf in anderen Bestimmungsländern problematischer wird, unterstreicht.
(49)
Es ist daher davon auszugehen, dass der europäische Markt als einer der größten Märkte weltweit für chinesische Hersteller attraktiv bleibt.
4. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings
(50)
Die verfügbaren Kapazitätsreserven in der VR China und das relativ attraktive Preisniveau auf dem Unionsmarkt lassen den Schluss zu, dass bei einem Außerkrafttreten der geltenden Maßnahmen das Risiko besteht, dass die chinesischen Ausfuhren der betroffenen Ware zunehmen.
(51)
In Anbetracht der derzeitigen und der potenziellen Kapazitätsreserven in der VR China, der Tatsache, dass der Unionsmarkt zu den weltweit größten Märkten zählt, und des erwarteten Drucks auf chinesische Ausfuhren in Südostasien kann der Schluss gezogen werden, dass die Ausführer in der VR China ihre zu gedumpten Preisen getätigten Ausfuhren in die Union im Falle einer Aufhebung der Antidumpingmaßnahmen wahrscheinlich steigern werden.
EINFUHREN AUS RUSSLAND
1. Vorbemerkungen
(52)
Wie in Erwägungsgrund 14 angegeben, arbeitete lediglich eine Gruppe von Herstellern an dem Verfahren mit. Allerdings stellte sich heraus, dass auf die russische Gruppe ein beträchtlicher Anteil der Gesamtproduktion in Russland entfiel, nämlich etwa 78 % der russischen Gesamtproduktion von FeSi und der Großteil der FeSi-Einfuhren aus Russland in die Union. Daher mussten die von der russischen Gruppe vorgelegten Informationen zusammen mit Informationen aus anderen Quellen, beispielsweise dem Überprüfungsantrag und den verfügbaren Handelsstatistiken über Einfuhren (von Eurostat), zur Bewertung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens von Dumping herangezogen werden.
(53)
Zur Berechnung der Dumpingspanne wurden die Unternehmen der russischen Gruppe JSC CHEMK und JSC KF wie bereits in der Ausgangsuntersuchung als verbundene Personen im Sinne des Artikels 143 des Zollkodex (7) betrachtet. Daher wurde anhand der folgenden Methode eine einheitliche Dumpingspanne für die gesamte Gruppe berechnet. Vor der Bestimmung einer gewogenen durchschnittlichen Dumpingspanne für die Gruppe als Ganzes wurde zunächst die Dumpingmenge jedes einzelnen ausführenden Herstellers berechnet. Es sei darauf hingewiesen, dass diese Methode sich von der bei der Ausgangsuntersuchung angewandten unterschied, bei der die Dumpingspanne durch Zusammenfassung aller Produktions- und Verkaufsdaten der Produktionseinheiten berechnet wurde. Die andere Methode wurde bei der eingestellten Interimsüberprüfung verwendet. Bei den veränderten Umständen, welche die Anwendung dieser abweichenden Methode rechtfertigten, handelte es sich um eine Änderung der Unternehmensstruktur der Gruppe, die in Bezug auf die Verkäufe und die Produktion die Identifizierung der einzelnen Hersteller innerhalb der Gruppe ermöglicht.
2. Dumping von Einfuhren im UZÜ
2.1. Ermittlung des Normalwerts
(54)
Zunächst wurde nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung geprüft, ob die Gesamtmenge der von den kooperierenden ausführenden Herstellern getätigten Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware an unabhängige Abnehmer, gemessen an ihren gesamten Ausfuhrverkäufen in die Union, repräsentativ war, d. h. ob die Gesamtmenge dieser Verkäufe mindestens 5 % der Gesamtmenge der Ausfuhrverkäufe der betroffenen Ware in die Union ausmachte.
(55)
Ferner wurde geprüft, ob die Inlandsverkäufe für die Zwecke des Artikels 2 Absatz 2 der Grundverordnung hinreichend repräsentativ waren. Diese Untersuchung wurde bei Warentypen durchgeführt, die von einem ausführenden Hersteller auf dessen Inlandsmarkt verkauft wurden und sich mit einem für die Ausfuhr in die Union verkauften Warentyp als direkt vergleichbar erwiesen. Die Inlandsverkäufe eines bestimmten Warentyps wurden als hinreichend repräsentativ betrachtet, wenn die vom ausführenden Hersteller an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt verkaufte Gesamtmenge dieses Warentyps mindestens 5 % der von diesem Hersteller insgesamt zur Ausfuhr in die Union verkauften Menge des vergleichbaren Warentyps entsprach.
(56)
Zudem wurde geprüft, ob die Inlandsverkäufe von Warentypen als Geschäfte im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten. Dazu wurde bei jedem ausgeführten Typ der betroffenen Ware der Anteil der gewinnbringenden Verkäufe an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt im UZÜ ermittelt.
(57)
Bei Warentypen, bei denen mehr als 80 % der auf dem Inlandsmarkt abgesetzten Menge über den Kosten verkauft wurden und bei denen der gewogene durchschnittliche Verkaufspreis mindestens den Produktionsstückkosten entsprach, wurde der Normalwert je Warentyp als gewogener Durchschnitt der tatsächlichen Preise aller Inlandsverkäufe dieses Warentyps ermittelt, unabhängig davon, ob diese Verkäufe gewinnbringend waren oder nicht.
(58)
Wenn die Menge der gewinnbringenden Verkäufe dieses Warentyps 80 % oder weniger der gesamten Verkaufsmengen dieses Typs darstellte oder wenn der gewogene Durchschnittspreis des Typs unter den Produktionsstückkosten lag, wurde dem Normalwert der tatsächliche Inlandspreis zugrunde gelegt, der als gewogener Durchschnitt ausschließlich der gewinnbringenden Inlandsverkäufe dieses Warentyps im UZÜ ermittelt wurde.
(59)
Bei Warentypen, die im Inland nicht oder nur in unzureichenden Mengen verkauft wurden, wurde der Normalwert nach Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung rechnerisch ermittelt.
(60)
Bei der rechnerischen Ermittlung des Normalwerts nach Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung wurden die Beträge für Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten („VVG-Kosten“) sowie für Gewinne nach Artikel 2 Absatz 6 der Grundverordnung anhand der Zahlen festgesetzt, welche die kooperierenden ausführenden Hersteller bei der Produktion und dem Verkauf der gleichartigen Ware im normalen Handelsverkehr tatsächlich verzeichneten, oder anhand der verfügbaren Informationen.
2.2. Ermittlung des Ausfuhrpreises
(61)
Im UZÜ wurden die Ausfuhrverkäufe der russischen Gruppe in die Union über RFAI, ihr verbundenes Unternehmen („verbundener Einführer“), abgewickelt, das alle mit der Überführung der Waren in den zollrechtlich freien Verkehr in der Union verbundenen Einfuhraufgaben, d. h. die Aufgaben eines verbundenen Einführers, wahrnahm.
(62)
Daher wurde der Ausfuhrpreis nach Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung anhand der Preise ermittelt, zu denen die eingeführten Waren an den ersten unabhängigen Abnehmer weiterverkauft wurden, wobei für alle zwischen der Einfuhr und dem Weiterverkauf angefallenen Kosten eine Berichtigung vorgenommen und ein angemessener Betrag für VVG-Kosten und Gewinne hinzugerechnet wurde. Zu diesem Zweck wurde der geltende VVG-Prozentsatz verwendet, und mangels neuer Informationen von unabhängigen Einführern über aufgelaufene Gewinne wurde die in der Ausgangsuntersuchung angewandte Gewinnspanne von 6 % herangezogen.
(63)
Die russische Gruppe brachte vor, dass RFAI als Teil derselben wirtschaftlichen Einheit behandelt werden solle, da beide von denselben Personen kontrolliert und verwaltet würden und die Unternehmen als wirtschaftliche Einheit tätig seien. Bei der Bestimmung der Ausfuhrpreise solle daher kein Abzug für VVG-Kosten und den Gewinn von RFAI vorgenommen werden.
(64)
Ob die Verbindung zwischen der russischen Gruppe und RFAI die Form einer wirtschaftlichen Einheit annahm oder nicht, ist im Zusammenhang mit einer Berichtigung nach Artikel 2 Absatz 9 zum Zweck der Ermittlung des Ausfuhrpreises irrelevant.
(65)
Da die Ausfuhrverkäufe der russischen Gruppe also über ein verbundenes Unternehmen (RFAI) abgewickelt wurden, musste der Ausfuhrpreis durch Abzug eines angemessenen Betrags für VVG-Kosten und Gewinn berichtigt werden, wie in Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung explizit festgelegt ist. Aus diesen Gründen musste das Vorbringen zurückgewiesen werden.
(66)
Der ausführende Hersteller verwies erneut auf die Existenz einer wirtschaftlichen Einheit und darauf, dass dies die Berichtigungen für VVG-Kosten und für Gewinne nach Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung verhindere. Er brachte außerdem vor, dass selbst wenn die Berichtigungen gerechtfertigt seien, der ermittelte Ausfuhrpreis nur Kosten in Verbindung mit den Einfuhren von RFAI beinhalten und alle VVG-Kosten in Verbindung mit den Ausfuhren der wirtschaftlichen Einheit ausschließen sollte. Schließlich widersprach er der Feststellung, es handele sich in diesem Fall nicht um eine wirtschaftliche Einheit.
(67)
Die Frage, ob es sich um eine wirtschaftliche Einheit handelt, ist in Zusammenhang mit der Berechnung des Ausfuhrpreises nach Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung irrelevant. Solange die Bedingungen in Artikel 2 Absätze 1 und 9 der Grundverordnung erfüllt werden, ist der Grad der Kontrolle oder Integration für die Bewertung der Rechtmäßigkeit der Berichtigungen nach Artikel 2 Absatz 9 irrelevant. (8) Nach Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung muss die Kommission in bestimmten Fällen einen Ausfuhrpreis errechnen und diesen errechneten Ausfuhrpreis für eine bestimmte Zahl von Parametern, auch für Parteien, „zwischen denen eine geschäftliche Verbindung besteht“, berichtigen. Der Wortlaut von Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung, dass „Berichtigungen vorgenommen werden“, ist eindeutig (Unterstreichung von der Kommission vorgenommen). Die Kommission stellte fest, dass RFAI alle Funktionen, die normalerweise von einem verbundenen Einführer in der Union wahrgenommen werden, ausübte. RFAI ist tatsächlich in erheblichem Maße an den internationalen Aktivitäten des Konzerns beteiligt (Kundendienst, Logistik und Lieferzeitpläne, Kauf von Investitionsgütern und wichtigen Rohstoffen usw.). Dadurch war die Voraussetzung für eine Berichtigung nach Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung erfüllt und die Berichtigungen waren gerechfertigt. Somit wird der Schluss gezogen, dass die Berichtigungen auf der Grundlage von Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung erforderlich waren.
(68)
Der ausführende Hersteller behauptete, aus dem Urteil in der Rechtssache Nikopolsky/Interpipe (9) gehe hervor, dass eine Berichtigung des Ausfuhrpreises nach Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung nicht gestattet sei, wenn der Ausführer und der verbundene Händler eine wirtschaftliche Einheit bildeten. Dieses Vorbringen ist unbegründet. Dieses Urteil bezieht sich in der Tat auf eine Berichtigung nach Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe i der Grundverordnung für von einem Händler mit ähnlichen Funktionen wie ein auf Provisionsgrundlage tätiger Vertreter erhaltene nominelle Provisionen. Dieses Urteil ist daher für den vorliegenden Fall irrelevant, in dem das schweizerische Unternehmen RFAI alle Funktionen ausübt, die normalerweise von einem verbundenen Einführer ausgeübt werden. Die Existenz einer wirtschaftlichen Einheit hat nicht dieselben Auswirkungen auf die Berichtigungen nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung wie in Bezug auf die geforderten Berichtigungen nach Artikel 2 Absatz 9. Zudem gibt es keinen Ermessensspielraum, was die Forderung einer Berichtigung mit Blick auf eine angemessene Spanne für VVG-Kosten und Gewinne betrifft. Eine solche Berichtigung erfolgt nach Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung, wenn zwischen den Parteien eine geschäftliche Verbindung besteht.
(69)
In Bezug auf den Umfang der Berichtigung kann in Ermangelung relevanter Beweise des ausführenden Herstellers der Forderung nach teilweisen Abzügen von VVG-Kosten und von Gewinnen nicht stattgegeben werden. Die Berichtigungen nach Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung ergeben sich aus der rechnerischen Ermittlung eines Ausfuhrpreises für eine übliche geschäftliche Verbindung. Wären die globalen VVG-Kosten und Gewinne nur teilweise zu berichtigen, müsste eine solche Änderung auf den Beweisen des ausführenden Herstellers in Bezug auf die Kosten basieren, insbesondere darauf, ob die Kosten spezielle Ausgaben in Zusammenhang mit Aktivitäten darstellen, die nicht direkt mit der Einfuhr der betroffenen Ware zwischen Einfuhr und nachfolgendem Wiederverkauf verbunden sind.
(70)
Die russische Gruppe brachte ferner vor, dass nach Artikel 11 Absatz 10 der Grundverordnung der Antidumpingzoll bei der rechnerischen Ermittlung des Ausfuhrpreises nicht abgezogen werden solle, da sich der Zoll in den Weiterverkaufspreisen und den späteren Verkaufspreisen in der EU ordnungsgemäß niederschlage.
(71)
Die Untersuchung ergab insbesondere, dass sich bei 99 % der berichteten Transaktionen der bezahlte Zoll nicht in den Weiterverkaufspreisen der betroffenen Ware in der Union widerspiegelte. Daher kann der Schluss gezogen werden, dass sich der Antidumpingzoll nicht ordnungsgemäß in den Weiterverkaufspreisen der russischen Gruppe niederschlug. Dieses Vorbringen der russischen Gruppe konnte daher nicht angenommen werden, und bei der Ermittlung der Ausfuhrpreise nach Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung wurde der Betrag der Antidumpingzölle abgezogen.
2.3. Vergleich und Berichtigungen
(72)
Der Normalwert und der Ausfuhrpreis wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen. Um einen gerechten Vergleich zu gewährleisten, wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung Unterschiede berücksichtigt, welche die Vergleichbarkeit der Preise beeinflussen.
(73)
Nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung wurden in berechtigten Fällen Berichtigungen für Transport-, Versicherungs-, Terminalumschlags- und Kreditkosten sowie für Provisionen vorgenommen.
2.4. Dumping im UZÜ
(74)
Nach Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung wurde bei jedem Warentyp und bei jedem kooperierenden ausführenden Hersteller in der russischen Gruppe der gewogene durchschnittliche Normalwert mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis auf der Stufe ab Werk verglichen.
(75)
Der betroffene ausführende Hersteller äußerte sich mehrfach zur Berechnung der Dumpingspanne.
(76)
Zunächst wurde in Bezug auf die Berichtigung der Kosten des von einem herstellenden Unternehmen der Gruppe von einem anderen herstellenden Unternehmen der Gruppe bezogenen Quarzits die Hinzufügung einer 5-prozentigen Gewinnspanne zum überprüften Verkaufspreis in Frage gestellt. Als Argument wurde vorgebracht, dass beide Unternehmen Mitglied derselben wirtschaftlichen Einheit sind.
(77)
Obwohl dieses Argument im Kontext der Quarzit-Kostenberichtigung irrelevant ist, wird anerkannt, dass Geschäftsvorgänge zwischen verbundenen Parteien ohne Erzielung eines Gewinns erfolgen können. Da keine Quarzitverkäufe an externe Parteien getätigt wurden, konnten auch keine Gewinne nachgewiesen werden. Infolgedessen wurde der Gewinnaufschlag der berichtigten Quarzitkosten nicht berücksichtigt und die Ermittlung des Dumpings entsprechend überprüft.
(78)
Ein zweites Vorbringen betraf die Anwendung der Empfehlungen des WTO-Streitbeilegungsgremiums durch die Kommission im Lachsstreit mit Norwegen. Sollten Inlandsverkäufe eines bestimmten Warentyps nicht repräsentativ sein, wurde in diesem Fall empfohlen, die VVG-Kosten und die bei diesen Geschäftsvorgängen erzielte Gewinnspanne dennoch für die Ermittlung des Normalwertes heranzuziehen. Der ausführende Hersteller brachte ferner vor, dass die Anwendung der neuen Methode bei einer Auslaufüberprüfung nicht zulässig sei, da keine wesentliche Änderung der Umstände dies zulasse.
(79)
In einer Anhörung legte die Kommission die Methode des „Lachs-Gremiums“ dem ausführenden Hersteller dar, der in der Empfehlung des Gremiums weiterhin einen Verstoß gegen Artikel 2 Absätze 4 und 6 der Grundverordnung sah. Es ist jedoch die Pflicht der Kommission, solche Entscheidungen im Rahmen ihrer WTO-Verpflichtungen umzusetzen. Eine solche Methodik betrifft alle Fälle und nicht nur auf der Basis von Artikel 5 der Grundverordnung eingeleitete Untersuchungen.
(80)
Auf der Grundlage eines dritten Vorbringens berichtigte die Kommission die Fälle, in denen die Kosten eines ausführenden Herstellers der Gruppe mit bestimmten Verkäufen des anderen ausführenden Herstellers verglichen wurden.
(81)
Des Weiteren bestätigt die Kommission, dass der Umsatz im selben Umfang berichtigt wurde wie die Produktionskosten, wie Transport-, Versicherungs- und Bereitstellungskosten, zur Durchführung des Rentabilitätstests, sowie Verpackungskosten zur Ermittlung der Dumpingspannen.
(82)
Viertens vertrat der ausführende Hersteller die Ansicht, dass der geltende Antidumpingzoll nicht ordnungsgemäß vom Ausfuhrpreis abgezogen worden sei. Um dies zu beweisen, wurde vorgebracht, die Preise für Ausfuhrverkäufe seien im Untersuchungszeitraum der Überprüfung mehr als 100 % höher als im Untersuchungszeitraum der Ausgangsuntersuchung, wodurch angeblich bewiesen werde, dass der Antidumpingzoll in den Ausfuhrpreisen enthalten sei. Außerdem hätten bestimmte Einfuhr- und Antidumpingzölle nicht abgezogen werden dürfen, weil sie angeblich im Voraus bezahlt gewesen seien und sich auf einen künftigen Zeitraum bezögen. Schließlich hätten die Kosten für ein Büro in Japan und die Einkommenssteuern auf Bundes- und auf Kantonsebene in der Schweiz nicht von der Kommission berücksichtigt werden dürfen.
(83)
Im Rahmen des Nachweises darüber, dass sich der Antidumpingzoll in diesem Fall und für diese Ware ordnungsgemäß im Ausfuhrpreis widerspiegelt, sind die vom ausführenden Hersteller vorgelegten Beweise nicht schlüssig. Sowohl die Wiederverkaufspreise als auch die Produktionskosten sind seit der Ausgangsuntersuchung stark gestiegen. Daher kann der Anstieg der Ausfuhrpreise nicht schlüssig darauf zurückgeführt werden, dass sich der Zoll angeblich darin niederschlägt. Zur Darlegung der mangelnden Schlüssigkeit der vorgelegten Beweise verglich die Kommission die Ausfuhrpreise mit den Warenkosten, einschließlich des Antidumpingzolls, im Untersuchungszeitraum der Überprüfung; daraus ergab sich, dass 99 % der Ausfuhrgeschäfte keinen Ausfuhrpreis aufweisen, der hoch genug ist, um den Antidumpingzoll abzudecken. Selbst wenn der Zoll nicht abgezogen wird, wäre dies nicht ausreichend, um die Feststellung von erheblichem Dumping zu entkräften, und es würde sich auch nicht auf die Schlussfolgerung auswirken, dass das Dumping wahrscheinlich anhalten wird. Daher hätte es keine Auswirkungen auf das Ergebnis der jetzigen Auslaufüberprüfung.
(84)
Die Kommission merkte an, dass die Vorauszahlung von Einfuhr- und Antidumpingzöllen unmöglich ist und dass derartige Zölle bei der Einfuhr erhoben werden. Zudem verwendete die Gruppe ein unter Zollverschluss stehendes Lagerhaus, was bedeutet, dass die Zölle erst fällig wurden, als die Einfuhren und Verkäufe tatsächlich getätigt wurden. Ferner wurde auf der Grundlage eines Vergleichs der vorläufigen Bilanz vom 31. Dezember 2012 mit den geprüften Abschlüssen eindeutig festgestellt, dass die Buchprüfer die angeblich im Voraus gezahlten Antidumpingzölle in tatsächlich gezahlte Antidumpingzölle als Kosten in der Gewinn- und Verlustrechnung umbuchten.
(85)
Die Kosten für das Büro in Japan standen in keinem Zusammenhang mit der betroffenen Ware und hatten daher keinen Einfluss auf die Berechnung der Kommission. Der Einwand wurde daher zurückgewiesen. Schließlich könnten die genannten schweizerischen Steuern nur dann ausgenommen werden, wenn sie sich auf die Körperschaftsteuer bezögen, was der Fall zu sein scheint, betrachtet man die Stellungnahme zur Unterrichtung. Die Dumpingberechnung wurde daher entsprechend berichtigt.
(86)
Der berichtigte Zinssatz für ein Darlehen, das ein Gruppenunternehmen auf den Britischen Jungferninseln einem anderen Gruppenunternehmen gewährte, wurde von der Kommission aufgrund des Vorbringens überprüft, dass solche Darlehen unterhalb der Marktbedingungen gewährt werden könnten und im Wesentlichen nur sinnvoll seien, wenn der entsprechende Zinssatz niedriger sei als der einer Bank. Des Weiteren bestätigt die Kommission, dass die Gewinnspanne für RFAI auf den Netto-Rechnungswert in der Buchführungswährung des Unternehmens und nicht auf CIF angewandt wurde, zu dem bestimmte Kosten hinzugerechnet wurden.
(87)
Aufgrund der vorstehenden Erwägungen und nach Überprüfung der Berechnung auf der Grundlage der Annahme der Vorbringen zu den gruppeninternen Verkäufen von Quarzit, dem gruppeninternen Darlehen und den Einkommenssteuern auf Bundes- und auf Kantonsebene in der Schweiz wurde die Dumpingspanne, ausgedrückt als Prozentsatz des Preises frei Grenze der Union, unverzollt, angepasst und auf 43 % festgelegt.
(88)
In der in Erwägungsgrund 4 erwähnten Interimsüberprüfung gelangte man bekanntlich zu dem Schluss, dass die Einfuhren der russischen Gruppe im Zeitraum von Oktober 2009 bis September 2010 zu gedumpten Preisen erfolgten.
3. Einfuhrentwicklung im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen
(89)
Außer dem Vorliegen von Dumping im UZÜ wurde auch untersucht, ob ein Anhalten oder ein erneutes Auftreten von Dumping wahrscheinlich wäre.
3.1. Produktionskapazität von Russland
(90)
Russland ist der zweitgrößte FeSi-Hersteller der Welt. Dem Marktforschungsunternehmen Metal Expert zufolge beläuft sich die Produktionskapazität für FeSi in Russland auf ca. 900 000 Tonnen. Dabei ist die Produktion von Öfen, die sowohl FeSi als auch andere Arten von Ferrolegierungen herstellen können, berücksichtigt. So erlauben die Produktionsanlagen der beiden Hersteller (JSC CHEMK und Serov Ferroalloy Plant) innerhalb kurzer Zeit die Umstellung von FeSi auf andere Arten von Ferrolegierungen. In den Anlagen der anderen russischen Hersteller (Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK und JSC KF) kann allerdings nur FeSi hergestellt werden.
(91)
Nach der Unterrichtung brachte der einzige mitarbeitende ausführende Hersteller vor, seine eigenen Angaben würden bei der Berechnung der Produktionskapazität Russlands nicht berücksichtigt. Wie jedoch in Erwägungsgrund 52 erwähnt, wurden als primäre Informationsquelle die Angaben der russischen Gruppe herangezogen. Der Bericht von Metal Expert diente zur Ermittlung der Produktionskapazitäten anderer russischer Hersteller. Dieses Argument kann daher nicht gelten.
(92)
Außerdem argumentierte der ausführende Hersteller, die Produktion von JSC CHEMK werde falsch bewertet, da es praktisch unmöglich sei, ohne erhebliche Mehrkosten und Verzögerungen von einer Ferrolegierungsproduktion auf eine andere umzustellen. Die bei den Kontrollbesuchen in den Betrieben von JSC CHEMK gefundenen Beweise zeigen jedoch, dass die JSC CHEMK-Hochöfen ohne die angegebenen Verzögerungen von einer Ferrolegierungsproduktion auf eine andere umstellen können. Dieses Argument kann daher nicht gelten.
(93)
Die tatsächliche Produktion im UZÜ betrug schätzungsweise ca. 633 000 Tonnen (Grundlage FeSi75) mit nutzbaren Kapazitätsreserven von bis zu 267 000 Tonnen. Konservativen Schätzungen zufolge und unter Berücksichtigung der für die Herstellung der anderen Ferrolegierungen genutzten Produktionskapazität dürften sich die Kapazitätsreserven für FeSi auf mindestens 120 000 Tonnen belaufen.
(94)
Die russische Gruppe brachte vor, die Schätzung der russischen Reservekapazität sei falsch ermittelt worden, weil die Kommission nicht berücksichtigt habe, dass die russische Gruppe 95-100 % ihrer Produktionskapazität einsetze. Wie allerdings im obigen Erwägungsgrund dargelegt, wurde ein konservativer Ansatz verfolgt, bei dem die tatsächliche Reservekapazität zugrundegelegt wurde. Dieses Argument kann daher nicht gelten.
(95)
Wie aus dem Bericht von Metal Expert hervorgeht, sind die umfangreichen Kapazitätsreserven auf einen beträchtlichen Rückgang der Inlandsnachfrage im Zeitraum von 2002 bis 2009 zurückzuführen (-50 %); bis 2012 blieben sie stabil. Damit übersteigt die Produktionskapazität die Nachfrage auf dem Inlandsmarkt ganz erheblich. Die russischen Hersteller sind daher von Ausfuhren abhängig.
3.2. Attraktivität des Unionsmarkts
(96)
Trotz der geltenden Maßnahmen ist der EU-Markt für russische Ausfuhren immer noch attraktiv. Die Höhe der Einfuhren im UZÜ zeigt, dass russische Einfuhren bis zu einem gewissen Grad von den eingeführten Antidumpingzöllen beeinflusst wurden, im UZÜ aber nach wie vor in erheblichem Umfang getätigt wurden.
(97)
Eine Partei brachte vor, dass der Markt für FeSi in der Europäischen Union für einen globalen Anbieter wie die russische Gruppe unattraktiv sei und die Einfuhren insgesamt stark zurückgegangen seien, was sich im bisherigen Verlauf des Jahres 2012 fortgesetzt habe. Dieser Trend werde sich künftig nicht umkehren. Eine Überprüfung der von Eurostat erhobenen Handelsdaten nach Artikel 14 Absatz 6 der Grundverordnung ergab jedoch, dass die russischen Einfuhren im Zeitraum 2010-2012 relativ stabil waren.
(98)
Darüber hinaus sind die Ausfuhrpreise der russischen Gruppe für die betroffene Ware in die Europäische Union, verglichen mit den Preisen für FeSi auf Märkten in Drittstaaten, je nach Bestimmungsland höher.
(99)
Die Behauptung, der Unionsmarkt sei für russische Hersteller nicht attraktiv, musste daher zurückgewiesen werden.
(100)
Eine Partei brachte vor, dass der russische Markt angesichts mehrerer anstehender Projekte, wie beispielsweise der Olympischen Winterspiele 2014, welche die heimische Nachfrage nach Stahl anheizen und den Inlandsverbrauch von FeSi erhöhen dürften, derzeit an Attraktivität gewinne. Zunächst ist jedoch darauf hinzuweisen, dass diese Partei keine relevanten Daten oder Einschätzungen zu den Auswirkungen dieser Projekte auf den Inlandsverbrauch von FeSi vorlegte. Sollte diese Situation tatsächlich eintreten, hätten diese Auswirkungen bereits in den Jahren 2012 und 2013 sichtbar sein müssen. Die verfügbaren Daten zeigen aber, dass der Inlandsverbrauch stabil geblieben ist. Auch wären die Auswirkungen dieser Projekte in jedem Fall begrenzt und vorübergehend. Das Vorbringen wurde daher zurückgewiesen. Eine Partei brachte vor, dass die Überkapazität in Russland durch Ausfuhren auf asiatische Märkte und in die USA weitgehend absorbiert werde. Tatsächlich exportierten russische Hersteller im UZÜ weltweit mehr als 73 % ihrer Produktion. Wie in Erwägungsgrund 93 erläutert, ist in Russland jedoch aufgrund eines nachlassenden Inlandsverbrauchs nach wie vor eine erhebliche Überkapazität vorhanden, was die Erschließung alternativer Märkte dringend erforderlich macht, um den Rückgang der Inlandsverkäufe zu kompensieren und die überschüssige Produktionskapazität zu absorbieren.
(101)
Wie in Erwägungsgrund 44 erläutert, wird sich der Wettbewerb auf den asiatischen Märkten aufgrund der neu gebauten Anlagen in Malaysia, die 2014 ihren Betrieb mit der Produktion von ca. 420 000 Tonnen aufnehmen, verschärfen. Diese Situation wird russische Ausfuhren auf den asiatischen Markt erschweren.
(102)
Wie in Erwägungsgrund 45 dargelegt, wurde die Produktion Malaysias auf 370 000 Tonnen korrigiert.
(103)
Darüber hinaus sind russische Ausführer in den USA, einem ihrer Hauptausfuhrmärkte, bereits mit einer Antidumpinguntersuchung konfrontiert, bei der angeblich erhebliche Dumpingspannen im Spiel sind.
(104)
Daher ist der Schluss zu ziehen, dass russische ausführende Hersteller stark von Ausfuhren in Drittlandsmärkte abhängig sind, wo mehr Wettbewerb stattfindet. Das macht den Unionsmarkt für sie noch attraktiver.
4. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings
(105)
Aus den vorstehenden Feststellungen lässt sich der Schluss ziehen, dass Einfuhren aus Russland nach wie vor gedumpt sind und dass ein Anhalten des Dumpings sehr wahrscheinlich ist. In Anbetracht der derzeitigen und der potenziellen künftigen Kapazitätsreserven in Russland, der Tatsache, dass der Unionsmarkt einer der größten Märkte der Welt ist, sowie der erwarteten Kapazitätsausweitung auf dem südostasiatischen Markt kann davon ausgegangen werden, dass die russischen Ausführer ihre zu gedumpten Preisen getätigten Ausfuhren in die Union im Falle eines Außerkrafttretens der Antidumpingmaßnahmen weiter steigern werden.
5. Schlussfolgerung
(106)
Aus den dargelegten Gründen wird der Schluss gezogen, dass in Bezug auf FeSi mit Ursprung in der VR China und in Russland im Falle eines Außerkrafttretens der geltenden Maßnahmen eine erhebliche und reale Gefahr eines Anhaltens des Dumpings besteht.
D. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
(107)
Im UZÜ wurde die gleichartige Ware von sieben bekannten Unionsherstellern gefertigt. Sie bilden den Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 der Grundverordnung und werden im Folgenden als „Wirtschaftszweig der Union“ bezeichnet.
(108)
Wie in Erwägungsgrund 16 angegeben, machten sechs Unionshersteller die gewünschten Angaben. Die fraglichen Unternehmen stellen schätzungsweise ca. 90 % der Gesamtproduktion in der Union her und ihre Lage wird als repräsentativ für den Wirtschaftszweig der Union erachtet.
E. LAGE AUF DEM UNIONSMARKT
1. Unionsverbrauch
(109)
Der Unionsverbrauch wurde anhand der Menge der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union an unabhängige und verbundene Abnehmer auf dem Unionsmarkt, einer Schätzung im Falle des nicht kooperierenden Herstellers (auf der Grundlage des Überprüfungsantrags) und anhand der von Eurostat übermittelten Daten zu den Einfuhrmengen auf der Ebene der KN-Codes ermittelt.
(110)
Der Unionsverbrauch erhöhte sich im Bezugszeitraum um 40 %. Allerdings ist zu berücksichtigen, dass das erste Jahr des Bezugszeitraums (2009) aufgrund der negativen Auswirkungen der Wirtschaftskrise ein äußerst schlechtes Jahr war. Trotz der teilweisen Erholung nach 2009 erreichte der Unionsverbrauch nicht die bei der Ausgangsuntersuchung ermittelten Mengen, als der Verbrauch in jedem Jahr bei über 850 000 Tonnen lag.
Tabelle 1
Verbrauch
2009
2010
2011
UZÜ
Verbrauch (in t)
544 093
799 233
841 796
760 128
Index (2009 = 100)
100
147
155
140
Quelle: Fragebogenantworten, Antrag auf Auslaufüberprüfung, Eurostat.
2. Menge, Preise und Marktanteil der Einfuhren aus den betroffenen Ländern
(111)
Die Mengen und Marktanteile der Einfuhren aus der VR China und Russland wurden anhand der von Eurostat und der nach Artikel 14 Absatz 6 der Grundverordnung erhobenen Daten ermittelt. Da die Mengen aus der VR China sehr gering sind, wurden die Einfuhren aus den betroffenen Ländern nicht kumulativ bewertet.
a) Menge und Marktanteil der betroffenen Einfuhren
(112)
Die Mengen und Marktanteile der gedumpten Einfuhren in die Union entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 2
Menge und Marktanteile der betroffenen Einfuhren
2009
2010
2011
UZÜ
VR China
Einfuhrmenge (in t)
8 105
13 828
5 125
2 516
Index (2009 = 100)
100
171
63
31
Marktanteil (in %)
1,5
1,7
0,6
0,3
Index (2009 = 100)
100
116
41
22
Russland
Einfuhrmenge (in t)
74 678
53 671
29 338
40 725
Index (2009 = 100)
100
72
39
55
Marktanteil (in %)
13,7
6,7
3,5
5,4
Index (2009 = 100)
100
49
25
39
Betroffene Länder insgesamt
Einfuhrmenge (in t)
82 783
67 499
34 463
43 241
Index (2009 = 100)
100
82
42
52
Marktanteil (in %)
15,2
8,4
4,1
5,7
Index (2009 = 100)
100
56
27
37
Quelle: Eurostat.
(113)
Die Einfuhrmengen aus den betroffenen Ländern gingen im Bezugszeitraum stark zurück (- 48 %). Ihr Marktanteil verringerte sich ebenfalls (von 15,2 % im Jahr 2009 auf 5,7 % im UZÜ). Infolgedessen kamen die chinesischen Ausfuhren auf den Unionsmarkt fast zum Stillstand. Die russischen ausführenden Hersteller halten dagegen nach wie vor einen erheblichen Marktanteil, was Russland zum viertgrößten Ausführer in die Union macht.
b) Einfuhrpreise und Preisunterbietung
(114)
Nachstehende Tabelle zeigt den Durchschnittspreis der gedumpten Einfuhren. Der durchschnittliche Einfuhrpreis aus der VR China verringerte sich im Bezugszeitraum um 38 %. Der durchschnittliche Einfuhrpreis aus Russland stieg im selben Zeitraum um 31 %, blieb aber weiterhin unter den Verkaufspreisen des Wirtschaftszweigs der Union.
Tabelle 3
Durchschnittspreis der gedumpten Einfuhren
2009
2010
2011
UZÜ
VR China
Durchschnittspreis (in Euro/t)
991
1 088
873
611
Index (2009 = 100)
100
110
88
62
Russland
Durchschnittspreis (in Euro/t)
716
776
889
999
Index (2009 = 100)
100
108
124
140
Betroffene Länder insgesamt
Durchschnittspreis (in Euro/t)
742
840
887
976
Index (2009 = 100)
100
113
119
131
Quelle: Eurostat.
(115)
Zur Ermittlung der Preisunterbietung im UZÜ wurden für jeden Warentyp die auf die Stufe ab Werk gebrachten gewogenen durchschnittlichen Verkaufspreise, welche die kooperierenden Unionshersteller unabhängigen Abnehmern auf dem Unionsmarkt in Rechnung stellten, mit den entsprechenden gewogenen Durchschnittspreisen je Warentyp der von den kooperierenden russischen Herstellern stammenden gedumpten Einfuhren verglichen, die dem ersten unabhängigen Abnehmer auf dem Unionsmarkt auf CIF-Stufe nach gebührender Berichtigung für Zölle in Rechnung gestellt wurden.
(116)
Da kein chinesischer ausführender Hersteller an der Überprüfung mitarbeitete, wurde die Preisunterbietung bei chinesischen Ausfuhren ermittelt, indem die gewogenen Durchschnittspreise der Unionshersteller für unabhängige Abnehmer auf dem Unionsmarkt auf der Stufe ab Werk mit den Durchschnittspreisen für chinesische Ausfuhren auf CIF-Stufe laut Eurostat nach gebührender Berichtigung für Zölle verglichen wurden.
(117)
Der Vergleich ergab eine gewogene durchschnittliche Preisunterbietungsspanne auf dem Unionsmarkt im Bereich von 6 bis 39 % für Russland und von 46 % für die VR China, ausgedrückt als Prozentsatz des Umsatzes der kooperierenden Unionshersteller im UZÜ.
3. Einfuhren aus anderen Drittländern, die nicht von Maßnahmen betroffen sind
(118)
Die Einfuhrmengen aus Drittländern auf den Unionsmarkt erhöhten sich im Bezugszeitraum um 33 % und folgten damit der Entwicklung des Verbrauchsanstiegs. Der Marktanteil der Einfuhren aus Drittländern blieb im Bezugszeitraum relativ stabil und deckte ca. 70 % des Unionsverbrauchs ab, wobei im UZÜ ein leichter Rückgang zu verzeichnen war. Stärkere Veränderungen gab es dagegen bei der geografischen Struktur der Einfuhren, wobei ein merklicher Anstieg der Einfuhrmengen und Marktanteile von Brasilien und Norwegen beobachtet wurde, die vom Anstieg des Verbrauchs offensichtlich am meisten profitierten.
(119)
Die Durchschnittspreise der Einfuhren aus Drittländern erhöhten sich im Bezugszeitraum um 22 % und liegen nach wie vor deutlich über dem Preisniveau der Einfuhren aus der VR China und Russland.
4. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(120)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung prüfte die Kommission alle Wirtschaftsfaktoren und -indizes, welche die Lage des Wirtschaftszweigs der Union beeinflussen.
(121)
Für die Zwecke der Schadensanalyse wurde die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union auf der Grundlage folgender Indikatoren beurteilt: Produktion, Produktionskapazität, Kapazitätsauslastung, Verkaufsmenge, Marktanteil und Wachstum, Beschäftigung, Produktivität, Höhe der tatsächlichen Dumpingspanne und Erholung von früherem Dumping, durchschnittliche Stückpreise, Stückkosten, Rentabilität, Cashflow, Investitionen, Kapitalrendite (RoI) sowie Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten, Lagerbestände und Arbeitskosten.
a) Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(122)
Die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union erhöhte sich im Bezugszeitraum erheblich. Am ausgeprägtesten war die Zunahme im Zeitraum von 2009 bis 2011, als die Produktion um 178 % stieg. Im anschließenden UZÜ blieb die Produktion stabil. Es sei daran erinnert, dass das erste Jahr des Bezugszeitraums insofern außergewöhnlich war, als die Produktionshöhe aufgrund der Wirtschaftskrise ungewöhnlich niedrig war. Trotz einer beträchtlichen Erholung nach 2009 erreichte die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union nicht das Niveau, das sie zu Beginn der Ausgangsuntersuchung im Jahr 2003 innehatte (mehr als 270 000 Tonnen).
Tabelle 5
Gesamtproduktion des Wirtschaftszweigs der Union
2009
2010
2011
UZÜ
Produktion (in t)
81 147
192 495
225 376
224 540
Index (2009 = 100)
100
237
278
277
Quelle: Fragebogenantworten und Überprüfungsantrag.
(123)
Die Produktionskapazität blieb im Bezugszeitraum verhältnismäßig stabil und wies im UZÜ einen leichten Anstieg auf. Mit der beträchtlichen Produktionssteigerung im Zeitraum von 2009 bis 2011 ging eine Gesamtzunahme der Kapazitätsauslastung um 179 % einher. Diese Entwicklung änderte sich im UZÜ, als sich die Kapazitätsauslastung verringerte. Diese negative Veränderung war jedoch nicht auf die Verringerung der tatsächlichen Produktion, sondern auf die Steigerung der Kapazität an sich zurückzuführen.
Tabelle 6
Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
2009
2010
2011
UZÜ
Produktionskapazität (in t)
301 456
301 456
299 914
324 884
Index (2009 = 100)
100
100
99
108
Kapazitätsauslastung (in %)
27
64
75
69
Index (2009 = 100)
100
237
279
257
Quelle: Fragebogenantworten und Überprüfungsantrag.
b) Verkaufsmenge, Marktanteil und Wachstum
(124)
Die Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt an unabhängige Abnehmer (ermittelt auf der Grundlage der Verkäufe an verbundene und unabhängige Abnehmer in der Union) folgte der Entwicklung des Verbrauchs in den Jahren 2009 bis 2011. Im UZÜ kam es zu einem weiteren plötzlichen Anstieg, der sich dadurch erklärt, dass der Wirtschaftszweig der Union in diesem Jahr mehr an unabhängige als an verbundene Abnehmer verkaufte. Dies war auf eine Änderung der Unternehmensstruktur bei einem Unionshersteller zurückzuführen.
Tabelle 7
Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union an unabhängige Abnehmer
2009
2010
2011
UZÜ
Volumen (in t)
60 257
113 048
122 860
191 525
Index (2009 = 100)
100
188
204
318
Quelle: Fragebogenantworten und Überprüfungsantrag.
(125)
Da sich die Verkaufsmengen auf dem Unionsmarkt ähnlich entwickelten wie der Verbrauch, blieb der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union nach einem anfänglichen Sprung im Jahr 2010 im Bezugszeitraum relativ konstant mit leicht steigender Tendenz.
Tabelle 8
Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union
2009
2010
2011
UZÜ
Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union (in %)
14
21
22
25
Index (2009 = 100)
100
155
165
187
Quelle: Fragebogenantworten, Eurostat.
(126)
Wie in Erwägungsgrund 111 angegeben, stieg der Unionsverbrauch von 2009 bis zum UZÜ um 40 %. Es gelang dem Wirtschaftszweig der Union, durch eine Steigerung seiner Verkaufsmengen und seines Marktanteils im selben Zeitraum von diesem Wachstum zu profitieren.
c) Beschäftigung und Produktivität
(127)
Die Beschäftigung im Wirtschaftszweig der Union in Zusammenhang mit der betroffenen Ware erhöhte sich im Bezugszeitraum um fast 50 %. Dieser Anstieg der Beschäftigtenzahl ging einher mit einer noch stärkeren Produktivitätssteigerung, gemessen als Produktion (in Tonnen) je Beschäftigten pro Jahr, die sich im selben Zeitraum auf 86 % belief.
Tabelle 9
Beschäftigung und Produktivität
2009
2010
2011
UZÜ
Zahl der Beschäftigten
701
869
1064
1042
Index (2009 = 100)
100
124
152
149
Produktivität (in Einheit/Beschäftigten)
116
222
212
216
Index (2009 = 100)
100
191
183
186
Quelle: Fragebogenantworten, Überprüfungsantrag.
d) Höhe der tatsächlichen Dumpingspanne und Erholung von früherem Dumping
(128)
Wie in den Erwägungsgründen 37 und 87 angegeben, sind die Dumpingspannen von Einfuhren aus den betroffenen Ländern nach wie vor hoch. Eine Analyse der Schadensindikatoren lieferte Hinweise darauf, dass sich der Wirtschaftszweig derzeit von früheren Dumpingpraktiken erholt. Diese Erholung erfolgte jedoch erst kürzlich und auf dem Unionsmarkt wurde im UZÜ bei einigen Schadensindikatoren ein gewisser Rückgang beobachtet, etwa bei der Rentabilität, dem Cashflow und der Kapitalrendite. Hierzu ist außerdem anzumerken, dass diese positive Entwicklung unter dem Schutz der geltenden Antidumpingmaßnahmen stattfindet. Im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen wären die Auswirkungen der tatsächlichen Dumpingspannen auf den Wirtschaftszweig der Union beträchtlich.
e) Durchschnittliche Verkaufsstückpreise auf dem Unionsmarkt und Produktionsstückkosten
(129)
Die unabhängigen Abnehmern in der Union von den kooperierenden Unionsherstellern in Rechnung gestellten durchschnittlichen Verkaufspreise stiegen in den Jahren von 2009 bis 2011 um 25 % und verringerten sich dann im UZÜ wieder. Im Allgemeinen spiegeln diese Preisbewegungen Veränderungen der Rohstoff- und Energiekosten im selben Zeitraum wider. Eine ähnliche Entwicklung, d. h. ein Anstieg im Zeitraum von 2009 bis 2011 und ein Rückgang im UZÜ, lässt sich bei den Verkaufspreisen von Einfuhren aus Drittländern feststellen, die den größten Anteil am Unionsmarkt halten.
Tabelle 10
Verkaufspreise und Kosten
2009
2010
2011
UZÜ
Durchschnittlicher Stückpreis der Verkäufe an unabhängige Abnehmer in der Union (in Euro/t)
1 136
1 282
1 421
1 151
Index (2009 = 100)
100
113
125
101
Produktionsstückkosten (in Euro/t)
1 094
1 031
1 228
1 063
Index (2009 = 100)
100
94
112
97
Quelle: Fragebogenantworten.
f) Rentabilität, Cashflow, Investitionen, Kapitalrendite und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
(130)
Cashflow, Investitionen, Kapitalrendite und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten der Unionshersteller entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 11
Rentabilität, Cashflow, Investitionen, Kapitalrendite
2009
2010
2011
UZÜ
Rentabilität der Verkäufe an unabhängige Abnehmer in der Union (in % des Umsatzes)
2,3
27,0
18,3
7,4
Cashflow (in Euro)
4 554 714
44 888 689
39 959 668
19 353 017
Investitionen (in Euro)
26 599 036
20 962 570
25 274 658
27 076 802
Index (2009 = 100)
100
79
95
102
Kapitalrendite (in %)
- 62,6
159,2
58,3
24,8
Quelle: Fragebogenantworten.
(131)
Die Rentabilität der kooperierenden Unionshersteller wurde als Nettogewinn vor Steuern aus den Verkäufen der gleichartigen Ware an unabhängige Abnehmer in der Union in Prozent des entsprechenden Umsatzes ermittelt. Im Jahr 2009 war die Gewinnspanne sehr niedrig und auch für einige Unionshersteller negativ; allerdings setzte 2010 parallel zu einem Anstieg des Verbrauchs und der Verkäufe eine Erholung ein. Es ist jedoch anzumerken, dass sich die Gewinnspanne im UZÜ verringerte, obwohl die Verkaufsmengen des kooperierenden Wirtschaftszweigs der Union (auch unter Berücksichtigung der Änderungen in der Unternehmensstruktur) stabil blieben. Dies gibt Anlass zur Sorge über die künftige Entwicklung der Gewinnspannen des Wirtschaftszweigs der Union.
(132)
Der Cashflow - also die Fähigkeit des Wirtschaftszweigs, seine Tätigkeiten selbst zu finanzieren -, der auf der Grundlage der Geschäftstätigkeit berechnet wurde, war im gesamten Bezugszeitraum positiv. Allerdings verbesserte sich dieser Indikator nur im Jahr 2010; in den beiden Folgejahren trat eine erhebliche Verschlechterung ein. Die Untersuchung zeigte auch, dass die Verschlechterung des Cashflows bei den kleineren Unionsherstellern stärker ausgeprägt war. Dies lässt Zweifel an der Fähigkeit des Wirtschaftszweigs der Union aufkommen, die notwendige Selbstfinanzierung seiner Tätigkeiten im gegenwärtigen wirtschaftlichen Umfeld fortzusetzen.
(133)
Die Entwicklung von Rentabilität und Cashflow im Bezugszeitraum wirkte sich auf die Fähigkeit der kooperierenden Unionshersteller aus, in ihre Tätigkeiten zu investieren. Infolgedessen blieb der Umfang der Investitionen im Bezugszeitraum vergleichsweise hoch und stabil. Die Kapitalrendite, ausgedrückt als Gewinn in Prozent des Nettobuchwerts der Investitionen, wurde erst nach 2009 positiv. Dieser Indikator folgte jedoch der Entwicklung der Rentabilität und des Cashflows und erreichte im Jahr 2010 einen Spitzenwert, wohingegen in den Jahren 2011-2012 ein Rückgang zu verzeichnen war.
(134)
Vor diesem Hintergrund ist der Schluss zu ziehen, dass das Geschäftsergebnis der kooperierenden Unionshersteller den größten Teil des Bezugszeitraums hindurch zwar solide blieb, sich aber gegen Ende dieses Zeitraums, insbesondere im UZÜ, verschlechterte. Wie aus Tabelle 11 hervorgeht, verringerte sich die Rentabilität der Verkäufe in der Union beträchtlich und der vom Wirtschaftszweig der Union erzeugte Cashflow war niedriger als der Wert der Investitionen, was darauf hindeutet, dass der Wirtschaftszweig im UZÜ auf eine externe Finanzierung zurückgreifen musste.
(135)
Gleichzeitig wurden Bedenken hinsichtlich der Fähigkeit zur Kapitalbeschaffung geäußert. Bei einem Auslaufen der Maßnahmen könnte dieser Faktor eine entscheidende Rolle dabei spielen, als wie anfällig sich der Wirtschaftszweig der Union erweist. In der derzeitigen wirtschaftlichen Lage hätte der Wirtschaftszweig der Union wahrscheinlich Schwierigkeiten, die finanziellen Mittel zu beschaffen, um einem erneuten Auftreten gedumpter Einfuhren aus den betroffenen Ländern entgegenzuwirken; deshalb könnte er innerhalb kürzester Zeit wieder einen bedeutenden Schaden erleiden. KMU als Teil des Wirtschaftszweigs der Union wären davon besonders betroffen.
g) Lagerbestände
(136)
Die Schlussbestände der kooperierenden Unionshersteller nahmen zwar von 2009 bis zum UZÜ um 32 % zu, verringerten sich aber im Verhältnis zu den Produktionsniveaus; sie werden von den Herstellern nicht als außergewöhnlich hoch betrachtet.
Tabelle 12
Schlussbestand
2009
2010
2011
UZÜ
Schlussbestand (in t)
23 946
21 214
26 117
31 504
Index (2009 = 100)
100
89
109
132
Quelle: Fragebogenantworten.
h) Personalkosten
(137)
Während die Zahl der Beschäftigten im Wirtschaftszweig der Union im Bezugszeitraum um fast 50 % anstieg, blieben die durchschnittlichen Löhne in diesem Zeitraum stabil.
Tabelle 13
Arbeitskosten
2009
2010
2011
UZÜ
Durchschnittliche Arbeitskosten je Beschäftigten
(in Euro)
29 705
30 296
28 991
29 837
Index (2009 = 100)
100
102
98
100
Quelle: Fragebogenantworten.
SCHLUSSFOLGERUNG ZUR LAGE DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
(138)
Die Untersuchung ergab, dass die Einfuhren gedumpter Niedrigpreiswaren aus den betroffenen Ländern auf dem Unionsmarkt nach der Einführung der ursprünglichen Maßnahmen im Jahr 2008 zurückgingen. Dadurch konnte der Wirtschaftszweig der Union ein hohes Produktionsniveau erreichen, Verkaufsmengen, Marktanteil und Rentabilität steigern und seine allgemeine finanzielle Lage verbessern.
(139)
Daraus wird der Schluss gezogen, dass der Wirtschaftszweig der Union im UZÜ keine bedeutende Schädigung erlitt. Angesichts des Verbrauchsrückgangs und der Verschlechterung bestimmter finanzieller Indikatoren im UZÜ, wie beispielsweise Rentabilität, Cashflow und Kapitalrendite, befindet sich der Wirtschaftszweig der Union nach wie vor in einer prekären Lage.
F. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ERNEUTEN AUFTRETENS DER SCHÄDIGUNG
1. Vorbemerkungen
(140)
Zur Bewertung der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen wurden die potenziellen Auswirkungen der chinesischen und russischen Einfuhren auf den Unionsmarkt und den Wirtschaftszweig der Union nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung analysiert.
(141)
Bei der Analyse lag der Schwerpunkt auf der Entwicklung des Verbrauchs auf dem Unionsmarkt, den Kapazitätsreserven, den Handelsströmen und der Attraktivität des Unionsmarktes sowie dem Preisverhalten der betroffenen Länder.
2. Unionsverbrauch
(142)
Der Verbrauch der betroffenen Ware in der Union verringerte sich im UZÜ gegenüber dem Vorjahr um 10 %. Gleichzeitig entspricht dies einem Rückgang von über 25 % gegenüber dem Stand von vor der Krise im Jahr 2007. Die Verringerung des Verbrauchs der betroffenen Ware wird durch die zurückgehende Stahlerzeugung in der Union bestimmt und in den kommenden Jahren ist mit einem weiteren Rückgang zu rechnen. Für den Wirtschaftszweig der Union wird dies aufgrund des wettbewerbsintensiven Umfelds eine Herausforderung sein. Daher wird die Auffassung vertreten, dass das Vorhandensein gedumpter Niedrigpreiseinfuhren aus der VR China und Russland nicht toleriert werden darf. Es würde die Preise auf dem Markt drücken und den Wettbewerb verzerren und die Unionshersteller dadurch erheblich schädigen.
3. Kapazitätsreserven, Handelsströme und Attraktivität des Unionsmarktes sowie Preisverhalten der betroffenen Länder
a) VR China
(143)
Die Gesamtkapazität für die Herstellung der betroffenen Ware in der VR China wird auf 10 bis 11 Mio. Tonnen geschätzt und übertrifft damit den globalen Verbrauch von FeSi. Gleichzeitig beläuft sich die gesamte Kapazitätsauslastung auf etwa 50 %.
(144)
Das Volumen chinesischer FeSi-Ausfuhren in alle Länder war im Bezugszeitraum mit 0,8 Mio. Tonnen verhältnismäßig konstant. Dieses Ausfuhrvolumen ist hauptsächlich auf Ausfuhrbeschränkungen zurückzuführen, wie in Erwägungsgrund 41 dargelegt. Die Union hat jedoch keine Kontrolle über diese Mechanismen, und die Ausfuhrbeschränkungen können von der chinesischen Regierung jederzeit aufgehoben werden, wodurch für den Unionsmarkt die ernsthafte Gefahr besteht, durch Ausfuhren aus China mit der betroffenen Ware überschwemmt zu werden.
(145)
Es ist hervorzuheben, dass selbst bei einem Fortbestehen der Ausfuhrbeschränkungen das derzeitige chinesische Ausfuhrvolumen in alle Länder höher ist als der Gesamtverbrauch in der Union.
(146)
Aufgrund der in den Erwägungsgründen 40 bis 49 beschriebenen Attraktivität des Unionsmarktes ist die Annahme vertretbar, dass die derzeitigen chinesischen Ausfuhren bei einer Aufhebung der Maßnahmen zumindest teilweise auf den Unionsmarkt umgeleitet würden und dass sie vor allem durch die Entstehung zusätzlicher Produktionskapazitäten in Malaysia, wie in Erwägungsgrund 44 erläutert, innerhalb kürzester Zeit einem stärkeren Wettbewerb auf ihren traditionellen asiatischen Märkten ausgesetzt sein werden.
(147)
Eine Aufhebung der Antidumpingzölle in Verbindung mit einem intensiveren Wettbewerb in Asien macht den Unionsmarkt definitiv zu einem attraktiven Ziel für die chinesischen Ausführer. In diesem Zusammenhang wird daran erinnert, dass China vor Einführung der Maßnahmen ein Hauptausführer auf den Unionsmarkt war.
(148)
Schlussendlich bestätigen das aktuelle Niveau der chinesischen Ausfuhrpreise, die festgestellte Höhe der Dumpingspanne und die erhebliche Preisunterbietung, dass ohne die Antidumpingmaßnahmen erneut ein unfairer Wettbewerb durch den chinesischen Export entstünde, was den Wirtschaftszweig der Union erheblich schädigen würde.
b) Russland
(149)
Bei der Überprüfung wurde festgestellt, dass sich die Herstellung der betroffenen Ware in Russland im UZÜ auf 633 000 Tonnen belief, während die Produktionskapazität auf 900 000 Tonnen geschätzt wird. Damit ergeben sich Kapazitätsreserven in Höhe von 267 000 Tonnen, was an sich ausreichend ist, um ein Drittel der Unionsnachfrage zu decken.
(150)
Zur russischen Ausfuhr der betroffenen Ware ist anzumerken, dass Russland derzeit 73 % seiner Produktion ausführt. Neben der Union sind die USA, Japan und Südkorea traditionelle Exportmärkte Russlands. Angesichts des verstärkten Wettbewerbs auf den asiatischen Märkten, wie in Erwägungsgrund 44 angegeben, gibt es deutliche Anzeichen dafür, dass diese Handelsströme bei einer Aufhebung der Antidumpingmaßnahmen vor allem in die Union umgeleitet würden. Dieser Effekt könnte sich weiter verstärken, sollte die derzeit laufende Antidumpinguntersuchung der USA über Einfuhren aus Russland (aufgrund der im Juli 2013 eingeleiteten Untersuchung) zur Einführung von Maßnahmen führen.
(151)
Dazu brachte ein ausführender Hersteller aus Russland vor, dass die Einführung der Zölle auf Ferrosilicium mit Ursprung in Russland in den USA unwahrscheinlich sei. Es wurden einige inoffizielle Feststellungen aus der laufenden Untersuchung vorgelegt, um dieses Vorbringen zu untermauern. Der Hersteller legte zur Untermauerung seines Vorbringens jedoch keine dokumentarischen Nachweise vor, und da die Antidumpinguntersuchung der USA eingeleitet wurde und noch läuft, kann die Einführung von Maßnahmen nicht ausgeschlossen werden.
(152)
Ein Außerkrafttreten der Antidumpingzölle in Kombination mit einem intensiveren Wettbewerb auf ihren Hauptausfuhrmärkten macht den Unionsmarkt zu einem attraktiven Ziel für die russischen Ausführer. In diesem Zusammenhang wird daran erinnert, dass Russland vor Einführung der Maßnahmen ein Hauptausführer auf den Unionsmarkt war und trotz des fünfjährigen Bestehens der Maßnahmen noch immer dort vertreten ist.
(153)
Schließlich ist zu betonen, dass die Gefahr, die von den russischen Einfuhrmengen ausgeht, durch die Preispolitik des Landes auf seinen Ausfuhrmärkten verstärkt wird. Sowohl die Ausgangsuntersuchung als auch die jetzige Auslaufüberprüfung zeigen, dass die russische Dumpingpraxis strukturell zu sein scheint: der Ausfuhrpreis liegt systematisch unter dem Preis auf dem russischen Inlandsmarkt. Darüber hinaus werden die Verkaufspreise der Unionshersteller von den Preisen der russischen Einfuhren nach wie unterboten, wie die aktuelle Untersuchung bestätigt.
4. Schlussfolgerung
(154)
Angesichts der Feststellungen der Untersuchung zu den in den betroffenen Ländern vorhandenen Kapazitätsreserven, zum Anhalten des Dumpings und zur begrenzten Fähigkeit der chinesischen und russischen Ausführer, auf anderen wichtigen Drittlandsmärkten zu verkaufen, was die Attraktivität des Unionsmarktes erhöht, wird davon ausgegangen, dass die Aufhebung der Maßnahmen die Position des Wirtschaftszweigs der Union auf seinem Hauptabsatzmarkt schwächen würde und dass die erlittene Schädigung aufgrund wahrscheinlicher Einfuhren aus China und Russland zu gedumpten Preisen erneut auftreten würde.
(155)
Es besteht kein Grund zu der Annahme, dass die durch die geltenden Maßnahmen bedingte Verbesserung der Leistung des Wirtschaftszweigs der Union im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen anhalten oder gestützt würde. Vielmehr würden die Einfuhren aus den betroffenen Ländern zu gedumpten Preisen und in erheblichen Mengen auf den Unionsmarkt umgeleitet, was die positiven Entwicklungen, die im Bezugszeitraum auf dem Unionsmarkt erzielt wurden, beeinträchtigen würde. Die voraussichtlich gedumpten Einfuhren könnten Druck auf die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union ausüben und der Wirtschaftszweig würde Marktanteile verlieren, was sich wiederum negativ auf seine immer noch prekäre finanzielle Lage auswirken würde.
(156)
Zu diesem Punkt ging eine Stellungnahme von einem russischen ausführenden Hersteller ein, der argumentiert, dass das erneute Auftreten der Schädigung nicht auf der einfachen Möglichkeit des erneuten Auftretens einer Schädigung basieren könne, sondern auf seiner Wahrscheinlichkeit. Die Untersuchung hat jedoch eine Reihe von Fakten zu Tage gebracht, u. a. die Tatsache, dass die russischen Hersteller das Dumping fortsetzen und dass in Russland Reservekapazitäten vorhanden sind. Zudem ist es eine Tatsache, dass der Unionsverbrauch im UZÜ geringer ist als vor der Ausgangsuntersuchung. Schließlich ist global gesehen ein höherer Ouput der Ware, insbesondere auf dem asiatischen Markt, zu erwarten. All dies zusammengenommen führt auf der Grundlage der verfügbaren Fakten zu der nachvollziehbaren Gewissheit, dass im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen der Wirtschaftszweig der Union durch gedumpte Einfuhren erneut geschädigt würde.
G. UNIONSINTERESSE
1. Einleitung
(157)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung wurde geprüft, ob eine Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen dem Interesse der Union insgesamt zuwiderliefe. Dabei wurde den Interessen aller Beteiligten Rechnung getragen, d. h. den Interessen des Wirtschaftszweigs der Union, der Einführer und der Verwender. Die interessierten Parteien erhielten nach Artikel 21 Absatz 2 der Grundverordnung Gelegenheit, ihren Standpunkt darzulegen.
(158)
Da es sich bei dieser Untersuchung um eine Überprüfung der geltenden Maßnahmen handelt, konnte beurteilt werden, ob die geltenden Antidumpingmaßnahmen die interessierten Parteien unverhältnismäßig stark beeinträchtigt haben.
2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(159)
In Erwägungsgrund 154 wurde der Schluss gezogen, dass sich die Lage des Wirtschaftszweigs der Union bei einem Außerkrafttreten der Antidumpingmaßnahmen erheblich verschlechtern dürfte. Eine Verlängerung der Maßnahmen würde dem Wirtschaftszweig der Union folglich zugutekommen, weil die Unionshersteller in der Lage sein dürften, das Niveau ihrer Verkaufsmengen, ihres Marktanteils, ihrer Rentabilität sowie ihrer positiven wirtschaftlichen Situation insgesamt zu halten. Durch die Aufhebung der Maßnahmen würde die Existenzfähigkeit des Wirtschaftszweigs der Union ernsthaft bedroht, da Grund zu der Annahme besteht, dass China und Russland ihre Einfuhren zu gedumpten Preisen und in erheblichen Mengen auf den Unionsmarkt umleiten würden, was eine erneute Schädigung zur Folge hätte.
3. Interesse der Verwender
(160)
An der derzeitigen Untersuchung der Kommission arbeiteten zehn Verwender in der Union mit (Gießereien und Stahlhersteller). Vier der Antworten bestanden aus allgemeinen Kommentaren und nur sechs enthielten vollständige Fragebogenantworten. Auf der Grundlage dieser Daten wurde festgestellt, dass die Kosten der betroffenen Ware einen durchschnittlichen Anteil von etwa 1 % an den Gesamtproduktionskosten der Verwender haben und bei keinem der kooperierenden Verwender 2 % erreichen. Obwohl einige Verwender 2011 und im UZÜ Verluste machten, ist dies demnach nicht dem Vorhandensein der Antidumpingzölle auf FeSi-Einfuhren zuzuschreiben.
(161)
Es ist zu bedenken, dass China und Russland während der Ausgangsuntersuchung einen Anteil von etwa 40 % am Unionsmarkt hielten und die Zölle für diese beiden Länder im Bereich von 15,6 % bis 31,2 % lagen. Das Außerkrafttreten der Zölle hätte daher vermutlich eine Kosteneinsparung von durchschnittlich höchstens 0,1 % zur Folge (berechnet auf der Grundlage eines Marktanteils von 40 % bei den von den Maßnahmen betroffenen Ländern und eines durchschnittlichen Wertzollsatzes von 20 %). Das Außerkrafttreten der Zölle dürfte somit keine Auswirkungen auf die Rückkehr der Verwender, die in den letzten beiden Jahren des Bezugszeitraums Verluste erlitten, in die Gewinnzone haben. Zudem können die Verwender aufgrund der Beschaffenheit der Ware und des Vorhandenseins mehrerer Lieferquellen den Lieferanten leicht wechseln.
4. Interesse der Einführer
(162)
Alle bekannten Einführer wurden von der Einleitung der Überprüfung in Kenntnis gesetzt. Kein Einführer der betroffenen Ware beantwortete den der Einleitungsbekanntmachung beigefügten Fragebogen für das Stichprobenverfahren. Die Untersuchung ergab, dass die Einführer problemlos bei unterschiedlichen auf dem Markt präsenten Quellen kaufen können, insbesondere beim Wirtschaftszweig der Union und bei wichtigen Ausführern in Drittländern, die zu nicht gedumpten Preisen verkaufen. Angesichts des mangelnden Interesses der Einführer wurde ferner der Schluss gezogen, dass eine Aufrechterhaltung der Maßnahmen ihren Interessen nicht zuwiderliefe.
5. Schlussfolgerung
(163)
Angesichts des dargelegten Sachverhalts wird der Schluss gezogen, dass keine zwingenden Gründe gegen die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen sprechen.
H. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(164)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage beabsichtigt wurde, die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen zu empfehlen. Nach dieser Unterrichtung wurde ihnen ferner eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt. Die Stellungnahmen und Sachäußerungen wurden, soweit angezeigt, gebührend berücksichtigt.
(165)
Aus den genannten Gründen sollten nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung die Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von Ferrosilicium mit Ursprung in der VR China und Russland, die mit der Verordnung (EG) Nr. 172/2008 eingeführt wurden, aufrechterhalten werden.
(166)
Um das Umgehungsrisiko zu minimieren, das aufgrund der sehr unterschiedlichen Zollsätze besteht, werden in diesem Fall besondere Vorkehrungen für erforderlich gehalten, mit denen eine ordnungsgemäße Erhebung der Antidumpingzölle gewährleistet werden soll. Diese Maßnahmen, die nur für Unternehmen gelten, für die ein unternehmensspezifischer Zollsatz festgelegt wird, umfassen Folgendes: die Vorlage einer gültigen Handelsrechnung bei den Zollbehörden der Mitgliedstaaten, die den Bestimmungen im Anhang dieser Verordnung entspricht. Auf Einfuhren, für die keine solche Handelsrechnung vorgelegt wird, wird der für alle übrigen Hersteller geltende residuale Antidumpingzoll erhoben.
(167)
Der nach Artikel 15 Absatz 1 der Grundverordnung eingesetzte Ausschuss hat keine Stellungnahme abgegeben.
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
1. Es wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt auf die Einfuhren von Ferrosilicium, das derzeit unter den KN-Codes 7202 21 00, 7202 29 10 und 7202 29 90 eingereiht wird, mit Ursprung in der Volksrepublik China und in Russland.
2. Für die in Absatz 1 beschriebenen und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellten Waren gelten folgende endgültige Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Land
Unternehmen
Antidumpingzollsatz (%)
TARIC-Zusatzcode
Volksrepublik China
Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd., Qipanjing Industry Park
15,6
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa
29,0
A830
Alle übrigen Unternehmen
31,2
A999
Russland
Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk
17,8
A835
Alle übrigen Unternehmen
22,7
A999
3. Die Anwendung der für die in Absatz 2 genannten Unternehmen festgelegten unternehmensspezifischen Zollsätze setzt voraus, dass den Zollbehörden der Mitgliedstaaten eine gültige Handelsrechnung vorgelegt wird, die den Vorgaben im Anhang entspricht. Wird keine solche Handelsrechnung vorgelegt, findet der für „alle übrigen Unternehmen“ geltende Zollsatz Anwendung.
4. Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 9. April 2014