РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 470/2014 НА КОМИСИЯТА
от 13 май 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9, параграф 4 и член 14, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 28 ноември 2013 г. с Регламент (ЕС) № 1205/2013 („регламента за временните мерки“) (2) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република.
(2)
Процедурата започна на 28 февруари 2013 г. по повод на жалба от името на производители, представляващи повече от 25 % от общото производство на слънцезащитно стъкло в Съюза (3).
(3)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследвания период“, или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше наложено временно антидъмпингово мито („оповестяване на предварителните заключения“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, в които изложиха своето гледище относно предварителните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която считаше за необходима във връзка с изготвянето на окончателните ѝ констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани, като в случаите, в които това беше счетено за целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Впоследствие Комисията информира всички страни за основните факти и съображения, въз основа на които възнамеряваше да наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република (КНР), както и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временното мито (оповестяване на окончателните заключени“). На страните беше даден срок, в който евентуално да представят своите коментари във връзка с оповестените окончателни заключения.
(7)
Коментарите, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше счетено за целесъобразно.
3. Извадка
(8)
Един производител износител заяви, че общият брой на производителите от Съюза не е ясно посочен в съображения 7, 11 и 75 от регламента за временните мерки. В това отношение Комисията потвърждава, че общо осем производители от Съюза заявиха своя интерес и са извършвали стопанска дейност по време на РП. С едно изключение, идентичността на производителите от Съюза не беше разкрита. В отговора си на документа, с който бяха оповестени окончателните заключения, жалбоподателят посочи, че трима производители от Съюза (Guardian, AGC и Centrosolar Glass) са прекратили дейността си и че четвърто дружество (Saint Gobain) значително е намалило производството си.
(9)
При липсата на други коментари по отношение на методиката на съставяне на извадката от производители износители от КНР и производители от Съюза, временните констатации в съображения 7-24 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Отговори на въпросника и посещения за проверка на място
(10)
След приемането на регламента за временните мерки бе проведено посещение за проверка на място в помещенията на втори оказал съдействие ползвател, а именно Viessmann Faulquemont SAS, Франция.
5. Процедурни права
(11)
Един производител износител заяви, че предоставената му информация при оповестяването на предварителните заключения е недостоверна, по-специално що се отнася до дъмпинга, подбиването на цените и изчисляването на маржа на вредата. Поради недостоверността на посочената по-горе информация той заяви, че е бил лишен от основните си права на защита, гарантирани по силата на Регламент (ЕО) № 1225/2009 (основния регламент), антидъмпинговото споразумение на СТО и Хартата на основните права на Европейския съюз.
(12)
Що се отнася до изчисляването на дъмпинговия марж, въпросният производител износител заяви, че при оповестяването на предварителните заключения не е била предоставена по-подробна информация за сумата на корекциите, приложени върху разходите за нанасяне на покритие и за производствения процес за флоатно стъкло (вж. съображение 64 от регламента за временните мерки), нито за разходите за реализация, за общите и административните разходи и за печалбата в процентно изражение.
(13)
Това искане беше прието и Комисията разгласи допълнителна информация. В случаите, в които не беше възможно да се предоставят точни данни от съображения за поверителност, същите бяха разгласени в определени диапазони.
(14)
След оповестяването на окончателните заключения въпросният производител износител заяви, че разгласените данни са все още недостатъчни, и по-конкретно изтъкна, че остава неизяснен въпросът дали при корекцията, приложена върху разходите за нанасяне на покритие, са взети предвид разходите за еднолицево или двулицево покритие, или и за двата вида покритие едновременно.
(15)
Както е пояснено в съображение 68 по-долу, не бяха представени доказателства от заинтересованите страни, които да свидетелстват за наличието на съществена разлика в производствените разходи за слънцезащитно стъкло с еднолицево и с двулицево покритие. Поради това при изчисляването на размера на корекцията Комисията не направи разграничение между слънцезащитното стъкло с еднолицево и с двулицево покритие.
(16)
Що се отнася до вредата, същият производител износител се оплака, че в специално адресирания до него документ във връзка с оповестяването на заключенията продажните цени и целевите цени на производителите от Съюза за два от общо петте вида от въпросния продукт са били придружени от означението „с ограничен достъп (Limited)“ или са били предоставени в определен диапазон от съображения за поверителност.
(17)
Дружеството също така изтъкна, че в конкретния случай е налице висока степен на поверителност, поради което е известно името само на един от включените в извадката производители от Съюза. Вследствие на това дружеството изрази мнение, че дори ако за някои видове от продукта информацията се отнася само до данните за един или двама производители от Съюза, по никакъв начин не би било възможно да се идентифицират тези дружества и в резултат на това - да се даде значително конкурентно предимство на производителя износител спрямо който и да било негов конкурент от Съюза, било то самостоятелно дружество или група от дружества.
(18)
В съответствие с член 20 от основния регламент Комисията действително е длъжна да разгласи след временните мерки подробностите, подкрепящи основните факти и съображения, на основата на които са въведени тези мерки. По силата на член 19 от основния регламент обаче Комисията също така е длъжна да третира като поверителна всяка информация, която е такава по своя характер или се предоставя на поверителна основа.
(19)
В конкретния случай действителните продажни цени и целеви цени на производителите от Съюза за два вида от продукта или са били премахнати, или са били дадени в определен диапазон, защото източници на информацията за един от видовете на продукта са единствено един или двама производители от Съюза. Освен това широкоизвестен факт в този сектор е, че този конкретен вид продукт не се произвежда от други производители от Съюза. Вследствие на това Комисията счита тази информация за поверителна по своя характер, тъй като разгласяването ѝ би дало значително конкурентно предимство на конкурентите и/или би имало осезаем неблагоприятен ефект за дружеството(ата), предоставящо(и) информацията. Освен това същата информация беше премахната за втори вид от този продукт, с цел да се избегне възможността данните за първия вид продукт да бъдат извлечени по дедуктивен път от общите налични данни.
(20)
След оповестяването на окончателните заключения дружеството повторно изтъкна, че степента, в която се разгласяват изчисленията на маржа на вредата, е недостатъчна и неподходяща с оглед на конкретния случай. По-конкретно бе изразено оплакване, че не е ясно по какъв начин е бил избран вторият вид продукт, данните за който са били премахнати. Комисията желае да направи уточнението, че това е направено на чисто случаен принцип.
(21)
Като възможно решение на проблема с твърдението за недостатъчно разгласяване дружеството предложи неговите адвокати да проведат среща със служители на Комисията и подробно да обсъдят изчисления марж на дъмпинга и на вредата, без да правят копие на никакви поверителни документи, или да получат достъп до зала за данни в помещенията на Комисията, в която би било възможно да се правят записки.
(22)
Комисията не беше в състояние да удовлетвори това искане. За да могат адвокатите на дружеството да проверят изчисленията, трябваше да бъдат предоставени точните цифри, съобщени от едно или две дружества. Това не е възможно, тъй като Комисията е длъжна да съхранява тези данни като поверителни в съответствие с член 19 от основния регламент.
(23)
Освен това Комисията изрично спомена в оповестените окончателни заключения, че по всякакви въпроси, свързани с правото на защита на дружеството, като например достъп до преписката, същото може да се обръща към служителя по изслушването съгласно мандата на служителя по изслушването. (4) Дружеството обаче не поиска намеса от страна на служителя по изслушването в срока за представяне на коментари по оповестените окончателни заключения.
(24)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията за предполагаемо нарушение на процедурните права на въпросния производител износител.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(25)
В съответствие с посоченото в съображение 26 от регламента за временните мерки продуктът, който е предмет на настоящото разследване, е слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3) („разглежданият продукт“, с общоизвестно наименование „слънцезащитно стъкло“). Разглежданият продукт понастоящем се класира в код по КН ex 7007 19 80.
2. Твърдения относно обхвата на продукта
(26)
Един производител износител заяви, че след оповестяването на предварителните заключения противно на това, което е посочено в съображение 32 от регламента за временните мерки, градинарското стъкло, което отговаря на техническите характеристики на слънцезащитното стъкло съгласно определението в съображение 26 от регламента за временните мерки, следва да бъде изключено от обхвата на продукта. На първо място, според износителя физическите характеристики на градинарското стъкло твърде много се различават от тези на слънцезащитното стъкло: i) градинарското стъкло е с различни размери в зависимост от изискванията на клиентите, докато слънцезащитното стъкло е със строго определени размери; ii) градинарското стъкло може да бъде с двулицево покритие, за разлика от слънцезащитното стъкло за фотоволтаични модули, което не е с двулицево покритие. На второ място, според производителя износител градинарското стъкло служи за друг вид употреба и не може да се използва нито за производство на фотоволтаични модули, нито за производство на термични колектори.
(27)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. На първо място, обстоятелството, че слънцезащитното стъкло, използвано при изграждането на оранжерии, е с различни размери от тези на слънцезащитното стъкло, използвано за фотоволтаичните модули или термичните колектори, не е релевантно, тъй като размерите могат да варират както при фотоволтаичните модули, така и при оранжериите. Освен това всяко изключване на продукт на подобна основа може да доведе до евентуално заобикаляне на антидъмпинговите мерки. На второ място, като градинарско стъкло на пазара се продава не само слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, но и без покритие или с еднолицево покритие. Нещо повече, както е пояснено в съображение 68 по-долу, слънцезащитното стъкло с двулицево покритие също така се използва както за фотоволтаични модули, така и за термични колектори. Ето защо тази физическа характеристика не позволява да се разграничи слънцезащитното стъкло, използвано за градинарско стъкло, от всяка друга употреба. И на последно място, не може да се изключи възможността слънцезащитното стъкло, предназначено за изграждането на оранжерии, да бъде използвано за производство на фотоволтаични модули и/или термични колектори.
(28)
След оповестяването на заключенията един вносител заяви, че тъй като слънцезащитното стъкло, което може да се използва и като стъкло за мебели, не е изключено от определението на продукта, това води до административна тежест и забавяния за дружествата. Това според него се дължи на обстоятелството, че от дружествата се изисква да изпращат на митническите власти в Съюза доклади от изпитванията всеки път, когато митническите власти поставят въпроса дали внасяните стоки са предмет на мерките.
(29)
Комисията смята, че тези видове стъкло не следва да бъдат изключени от обхвата на разследването, тъй като слънцезащитното стъкло потенциално може да се използва за градинарски цели и за производство на мебели. С цел осигуряване на адекватна защита на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, следва да се избягват всякакви „вратички“, които позволяват да бъдат заобиколени мерките. Положителният ефект при наличието на адекватна защита позволява да се преодолее неблагоприятното въздействие на допълнителната административна тежест, евентуално понесена от съответния вносител.
(30)
Друг производител износител заяви, че флоатното стъкло следва да бъдат изключено от обхвата на продукта, тъй като произвежданото от него флоатно стъкло се използва на строителния и на оранжерийния пазар. Нещо повече, той твърди, че флоатното стъкло не се използва в производството на фотоволтаични модули. Въз основа на аргументите, изтъкнати от Комисията в съображение 33 от регламента за временните мерки, Комисията обаче припомня, че флоатното стъкло недвусмислено отговаря на техническите характеристики на слънцезащитното стъкло, посочени в съображение 26 от регламента за временните мерки. Наред с това флоатното стъкло се произвежда както от промишлеността на Съюза, така и от производителите износители. Това се потвърждава от публично достъпната информация в интернет (5). По тази причина това твърдение се отхвърля.
3. Заключение
(31)
Поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт направените заключения в съображения 26-33 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(32)
След оповестяването на предварителните, а впоследствие - и на окончателните заключения, един производител износител заяви, че Комисията е допуснала грешка, като е отхвърлила искането за ТДПИ. Същото твърдение във връзка с определянето на ТДПИ вече беше изказано на етапа на предварителните заключения и беше отхвърлено от Комисията в съображения 43 и 47 от регламента за временните мерки.
(33)
Производителят износител изтъкна, че извлечените ползи от преференциални данъчни режими и безвъзмездни средства не представляват съществен дял от неговия оборот. В това отношение следва да се припомни, че Комисията вече отговори на този, както и на други аргументи, в писмото си до износителя от 13 септември 2013 г., в което уведоми заинтересованата страна за решението си относно предоставянето на ТДПИ. По-специално беше подчертано, че поради естеството на това предимство абсолютните ползи, извлечени през РП, нямат отношение към оценката на това дали нарушението на правилата на свободната конкуренция е „значително“. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(34)
С оглед на посоченото по-горе изложената в съображения 34-47 от регламента за временните мерки констатация, че всички искания за ТДПИ следва да бъдат отхвърлени, се потвърждава.
2. Нормална стойност
2.1. Избор на държава аналог
(35)
В регламента за временните мерки Турция бе избрана като подходяща държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Един производител износител заяви, че Турция не е подходяща държава аналог за определяне на нормалната стойност поради факта, че в Турция има само един производител на слънцезащитно стъкло и на турския пазар на практика не се извършва внос на слънцезащитно стъкло. Въпросният производител износител също така заяви, че маржът на печалбата на турския вътрешен пазар на слънцезащитно стъкло е особено висок и по тази причина изкуствено завишава равнището на нормалната стойност. Освен това същият производител износител припомни, че при произвежданото в Турция слънцезащитно стъкло не се прилага технология за нанасяне на покритие и че производственият процес за флоатно стъкло не се използва при производството на турско слънцезащитно стъкло. В резултат на това от турския вътрешен пазар на сходния продукт не може да бъдат получени данни от ключово значение при определянето на нормалната стойност. Поради това въпросният производител износител изтъкна, че като основа при определянето на нормалната стойност е трябвало да бъдат използвани цените на Съюза.
(36)
На първо място, Комисията желае да припомни, че в Турция не съществуват съществени пречки пред търговията, що се отнася до сходния продукт. Поради това не може да се заключи, че турският пазар на слънцезащитно стъкло е затворен за международната търговия. Напротив, пазарът е отворен и цената на този вътрешен пазар на сходния продукт се определя свободно от взаимодействието на търсенето и предлагането.
(37)
На второ място, що се отнася до твърдението за особено високи печалби на турския вътрешен пазар, Комисията подчертава, че не се наблюдава прекомерен марж на печалбата на пазара на сходния продукт в Турция по време на РП, в сравнение с маржовете на печалбата, реализирани от производителите от Съюза през разглеждания период.
(38)
На трето място, липсата на определени видове от продукта в дадена трета държава не я прави неподходяща за държава аналог. Напротив, в член 2, параграф 3 от основния регламент се посочва, че при липсата на продажби на вътрешния пазар на някои видове от продукта Комисията конструира нормална стойност на основата на разходите за производство в страната на произход, увеличени с обосновани по размер разходи за реализация, общи и административни разходи и реализиране на печалба. Разходите, свързани с нанасянето на покритие и с производствения процес за флоатно стъкло, се основават на проверените данни, предоставени от промишлеността на Съюза.
(39)
С оглед на гореизложеното твърдението, че Турция не е подходяща държава аналог, се отхвърля.
(40)
Комисията не може да приеме и аргумента, че нормалната стойност е трябвало да бъде определена на основата на действително платената цена в Съюза. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията може да използва цените в Съюза при определянето на нормалната стойност само ако не е възможно тази стойност да бъде определена на основата на данни от подходяща държава аналог. Тъй като бе установена такава подходяща държава аналог - и при наличието на достатъчно съдействие от страна на един производител, Комисията бе длъжна да определи нормалната стойност на основата на данните от тази държава аналог, а не да използва цените в Съюза. (6)
(41)
Комисията потвърждава избора на Турция като държава аналог по смисъла на член 2, параграф 7 от основния регламент.
2.2. Нормална стойност
(42)
Един производител износител заяви, че Комисията е допуснала грешка при определянето на нормалната стойност, като е използвала за основа само рентабилните продажби в държавата аналог и е добавила хипотетичен марж на печалбата за нерентабилните продажби.
(43)
Комисията потвърждава, че при определянето на нормалната стойност, в съответствие с разясненията в съображения 61 и 62 от регламента за временните мерки и в съответствие с изискването на член 2, параграф 4 от основния регламент, тя се е убедила в това, че поне 80 % от продажбите на всички продуктови видове на сходния продукт на вътрешния пазар в Турция са били рентабилни. Съответно всички продажби на вътрешния пазар в Турция - независимо дали са били рентабилни, или не - са били взети предвид при определянето на нормалната стойност. Поради това горното твърдение е неоснователно и съответно бе отхвърлено.
(44)
Поради липсата на други коментари във връзка с определянето на нормалната стойност съображения 58-64 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.3. Експортна цена
(45)
Поради липсата на коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 65 от регламента за временните мерки.
2.4. Сравнение
(46)
След оповестяването на предварителните заключения, а впоследствие - и след оповестяването на окончателните заключения, един производител износител заяви, че Комисията погрешно е коригирала експортната му цена по силата на член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент. Той заяви, че производителят и свързаният с него търговец представляват единен стопански субект и че по тази причина подобна корекция е изключена. При всички случаи корекцията е в твърде голям размер, тъй като Комисията е използвала за основа действителната надценка, която не е установена в условията на сделка между несвързани лица, а по-скоро е резултат от споразумение за трансферно ценообразуване. Вместо това Комисията е трябвало да извърши корекцията, ако въобще се е налагала такава, на основата на оценка на търговската надценка между производител и несвързан вносител в условията на сделки между несвързани лица.
(47)
Разследването показа, че самият производител износител разполага с напълно функционален експортен отдел, който договаря условията за продажба с клиентите от Съюза, обработва поръчките за производство, организира и извършва експедицията към клиенти от Съюза, включително подготовката на всички съпровождащи превоза на крайния продукт документи, извършва митническото оформяне за износ и подготвя търговската документация. Всъщност не е имало дублиране на свързаните с износа задачи между производителя износител и свързания с него търговец. Производителят износител обаче е издавал фактури за продажба на името на търговеца, който от своя страна е издавал фактура за продажба на името на клиент от Съюза на договорната цена. Свързаният търговец е получавал плащането, приспадал е надценката и е изплащал останалата сума на производителя износител.
(48)
Ето защо Комисията е на мнение, че свързаният търговец не може да се счита за вътрешен отдел „Продажби“, дори да се приеме, че двете дружества представляват минимален единен стопански субект и че корекция по смисъла на член 2, параграф 10, буква и) е напълно оправдана. Освен това, доколкото направената корекция отразява действително начисляваната надценка между свързаните дружества, няма причина тя да бъде заменена с друга хипотетична сума. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(49)
Един производител износител заяви, че производственият му капацитет е много по-голям от този на промишлеността на Съюза и това му дава определено предимство с оглед на по-ниските производствени разходи за разглеждания продукт. Поради това Комисията би следвало да вземе под внимание това предполагаемо предимство, свързано с по-ниските му производствени разходи, и да направи необходимата корекция.
(50)
Комисията не може да приеме този аргумент. На първо място, производителят износител не се позовава на съответна правна разпоредба, по силата на която да може да бъде направена подобна корекция. На второ място, не е доказано, че дължащите се на по-големия производствен капацитет по-ниски разходи са в състояние да окажат влияние върху цените или сравнимостта на цените по смисъла на член 2, параграф 10 от основния регламент. В действителност, дори да може да се докаже определена разлика в разходите, не е ясно по какъв начин това се отразява на крайната цена и дали не се компенсира от разлика в другите разходи.
(51)
Освен това претендираната полза, на която се позовава производителят износител, се отнася до предполагаемо по-ниските производствени разходи в сравнение с разходите, направени от промишлеността на Съюза. В това отношение следва да се припомни, че на въпросния производител износител не е било предоставено ТДПИ и поради тази причина разходите му не са били подложени на проверка. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията е определила нормалната стойност на основата на действителните цени и/или разходи на производителя от държавата аналог, тъй като цените и разходите в държавите с непазарна икономика не са резултат на пазарните сили и следователно не са надежден показател за пазарните цени или разходи.
(52)
Един производител износител от КНР заяви, че Комисията следва да коригира експортната цена франко завода на един от неговите конкуренти, като извади от нея такса за услугата и лицензионна такса, които по негово твърдение той е платил на трета страна.
(53)
Комисията отхвърля този довод. На първо място, производителят износител не се позовава на съответна правна разпоредба от основния регламент, по силата на която да може да бъде направена подобна корекция. На второ място, макар и да може да се приеме, че това искане попада в обхвата на член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент, който предвижда корекции за разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, тази разпоредба не се отнася за таксите за услугата или разходите, свързани с лицензионно споразумение. Такива разходи представляват бизнес разходи, които обикновено се правят от производител на стоки, използващ лиценз за определена технология, придобит от трето лице, независимо от това дали стоките се изнасят, или се продават на вътрешния пазар. Поради това подобни разходи следва да бъдат отразени в крайната цена както на експортните продажби, така и на продажбите на вътрешния пазар. Тези разходи следователно не могат да се отразят на сравнимостта между експортната цена и нормалната стойност. Поради това евентуална корекция по смисъла на член 2, параграф 10 не е оправдана и искането съответно се отхвърля.
(54)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена в съответствие с изложеното в съображения 67 и 68 от регламента за временните мерки, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(55)
Въз основа на това бяха направени специфични за дружеството корекции за разходите за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, износни мита и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че те се отразяват на сравнимостта на цените. След налагането на временните мерки обаче Комисията установи технически пропуск във връзка с корекцията на ДДС. Той бе съответно коригиран за изчисляването на дъмпинга, като резултатите са отразени в съответната таблица в съображение 169 по-долу.
(56)
Двама производители износители заявиха, че сравнението на цените между експортната цена и нормалната стойност по отношение на един вид от продукта е неправилно. Въпросното твърдение е обсъдено в съображения 67 и 68 по-долу.
2.5. Дъмпингови маржове
(57)
Поради липсата на коментари изложената в съображения 69-73 от регламента за временните мерки методология, използвана за изчисляване на дъмпинговите маржове, се потвърждава.
(58)
Един производител износител заяви, че в антидъмпинговия въпросник по погрешка е вписал неверни стойности за разходите, застраховката и навлото (CIF стойности) на определен брой негови продажби на разглеждания продукт за износ в ЕС. Декларираните CIF стойности са били твърде ниски, като по този начин са завишили дъмпинговия марж на дружеството, както и неговия марж на вредата.
(59)
Комисията щателно проучи това твърдение. След направената насрещна проверка и инспектиране на място на цените CIF на съответните сделки с вносителя от ЕС Комисията беше в състояние да установи верността на това твърдение. Поради това твърдението беше прието.
(60)
Предвид направените корекции на нормалната стойност и на експортната цена и при липсата на допълнителни коментари окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
83,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
78,4 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
90,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
41,6 %
Други оказали съдействие дружества
84,7 %
Всички останали дружества
90,1 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“
(61)
Не бяха получени коментари по отношение на определението за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 75-79 от регламента за временните мерки.
2. Потребление на Съюза
(62)
След оповестяването на временните заключения предоставените от жалбоподателя данни за обема на продажбите, свързани с включените в извадката производители от Съюза, бяха актуализирани с данни от включените в извадката производители от Съюза. Съответно бяха коригирани данните в таблица 1 (вж. по-долу). С тази корекция не се променят, нито се обезсилват изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Вследствие на това, поради липсата на коментари по отношение на потреблението на Съюза, установената в съображения 80-82 от регламента за временните мерки тенденция по отношение на потреблението на Съюза се потвърждава.
Таблица 1
Потребление на Съюза (1 000 m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо потребление на Съюза
16 596
28 239
33 993
27 412
Индекс
100
170
205
165
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
3. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(63)
Поради направената корекция на продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) се наложи също така да бъде коригиран и пазарният дял на вноса от засегнатата държава (вж. таблица 2). С тази корекция не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки.
(64)
Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 83-87 от регламента за временните мерки.
Таблица 2
Обем на вноса (1 000 m2) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Пазарен дял
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Индекс
100
100
250
421
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
4. Подбиване на цените
(65)
В съображения 88 и 89 от регламента за временните мерки се описва по какъв начин е било определено подбиването на цените по време на РП. Коригираните на ниво франко завода среднопретеглени продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката оказали съдействие производители износители. Въпросният внос е бил за първия независим клиент на пазара на Съюза, установен на база CIF, с нанесени корекции в посока увеличение за отчитане на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене. В зависимост от контролния номер на продукта тези корекции увеличават цената със 7-15 %.
(66)
Сравнението на цените бе извършено за всеки номер на вида на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции, посочени в съображението по-горе, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота през РП на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на техните цени от дъмпинговия внос между 10,6 % и 26,7 %.
(67)
Двама производители износители заявиха, че сравнението на цените по отношение на един вид от продукта е неправилно. По-специално бе изтъкнато, че слънцезащитното стъкло с двулицево покритие следва да бъде анализирано отделно от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. Изтъкнато бе, че производствените разходи и цената на слънцезащитното стъкло с двулицево покритие са много по-високи от производствените разходи и цената на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. Освен това бе заявено, че слънцезащитното стъкло с двулицево покритие има „като правило“ много по-висок коефициент на пропускане за слънчева светлина в сравнение със слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. И на последно място, един износител заяви, че при фотоволтаичните модули никога не се използва слънцезащитно стъкло с двулицево покритие поради много по-високата му цена в сравнение с тази на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, но коефициентът на пропускане за слънчева светлина при слънцезащитното стъкло с двулицево покритие е същият като този при слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, когато се използва за производството на фотоволтаични модули. Напротив, твърди се, че при слънчевите термични приложения по-високата пропускливост, постигана посредством използването на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, е от значение, тъй като благодарение на нея слънчевите термични приложения могат да бъдат много по-ефикасни.
(68)
Комисията отхвърля аргументите, изтъкнати от производителите износители, поради следните причини. На първо място, като се изключат приведените по-горе твърдения от общ характер, производителят износител не представи доказателства за наличието на системна разлика в разходите за производството на слънцезащитно стъкло с еднолицево и с двулицево покритие. Промишлеността на Съюза застъпи противоположно мнение и заяви, че в зависимост от използваната технология за нанасяне на покритието производствените разходи се различават и слънцезащитното стъкло с двулицево покритие не е непременно по-скъпо от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, и обратно. На второ място, действително слънцезащитното стъкло с двулицево покритие може да предложи по-висока пропускливост за слънчева светлина от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие (при първото може да се постигне максимум 98 % пропускливост на слънчевата енергия, докато при второто - до 95 %) и тази техническа характеристика е от практическо значение само за слънчевите термични приложения, като същевременно е без значение за фотоволтаичните модули. Противно на твърдението на производителя износител обаче слънцезащитното стъкло с двулицево покритие се продава също и на производителите на фотоволтаични модули и дори представлява неговият основен пазар. Всъщност през РП продажбите от страна на промишлеността на Съюза на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, предназначено за термични колектори, са били пренебрежимо малки (по-малко от 1 % от всички продажби на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие; всички останали продажби са били предназначени за фотоволтаични модули).
(69)
По отношение на разходите, направени след вноса, след оповестяването на предварителните заключения бяха получени два коментара. В първият коментар жалбоподателят твърди, че корекциите на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене следва да бъдат в много по-нисък размер, т.е. 0,26 EUR/m2 за разходите за митническо оформяне, обработка и товарене плюс 3 % мито, вместо фактически използваните 0,40 EUR/m2 плюс 3 % мито.
(70)
Вторият коментар е от производител износител, който заяви, че не е била представена подробна разбивка извън общия размер от 0,40 EUR/m2 за отчитане на разходите за обработка, таксите за митническо оформяне и временното съхраняване на внесените продукти на мястото на вноса. Той също така твърди, че не са разяснени използваните критерии за определяне на това дали дадена корекция се счита за обоснована.
(71)
Въпросните корекции, направени от Комисията, се основават на проверени данни, предоставени от вносители на слънцезащитно стъкло, произвеждано в КНР, и отразяват действителните среднопретеглени разходи, направени за внос на разглеждания продукт през РП. От своя страна жалбоподателят представи тарифата за обичайно прилаганите стандартни такси от независим спедитор за внос от Китай в стандартни морски контейнери. Тази тарифа не представлява валидно доказателство за действителните такси, прилагани от спедиторите за вноса на разглеждания продукт през РП. Вследствие на това аргументът, изтъкнат от жалбоподателя, се отхвърля.
(72)
Във връзка с твърдението на производителя износител допълнителна разбивка на сумата от 0,40 EUR/m2 не можа да бъде предоставена, тъй като тази сума е среднопретеглена величина, изчислена въз основа на много на брой действително издадени фактури по време на РП, отнасящи се до вноса на китайско слънцезащитно стъкло в различни пристанища в ЕС. По този начин действителните разходи, направени след вноса, варират в зависимост от входното пристанище на ЕС, вида на продукта, използването на временно съхранение на мястото на вноса и др.
(73)
Освен това извършената от Комисията в регламента за временните мерки корекция на разходите, направени след вноса, се счита за обоснована, тъй като се основава на проверените действително издадени фактури за внос на китайско слънцезащитно стъкло от независимите вносители.
(74)
Поради липсата на други коментари във връзка с методологията, използвана за изчисляване на подбиването на цените, методът за сравнение на цените, пояснен в съображения 89 и 90 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
5. Макроикономически показатели
(75)
Както е посочено в съображение 92 от регламента за временните мерки, за целите на анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Макроикономическите показатели за разглеждания период бяха анализирани въз основа на предоставените от промишлеността на Съюза данни, отнасящи се до всички производители от Съюза, заявили своя интерес по време на разследването.
(76)
Един производител износител заяви, че Комисията не е извършила анализа на вредата в съответствие с член 3, параграфи 2 и 5 от основния регламент, тъй като анализът на вредата се основава на два отделни и по негово мнение разнородни набора от данни, т.е. макро- и микроикономическите показатели за вредата. Освен това той изтъкна, че допуснатото според него несъответствие на данните от анализа, основан на двата набора от данни, поражда сериозни съмнения за адекватността, достоверността и обективността на цялостната картина за вредата.
(77)
След оповестяването на окончателните заключения същото дружество отново изрази същото становище. Дружеството също така посочи определен брой предишни разследвания, при които институциите на Съюза са определили по негово мнение по един непоследователен начин различни набори от данни и са ги причислили било към макро-, било към микроикономическите данни.
(78)
Комисията не може да приеме този аргумент. Става дума за методология, приложима при съставяне на извадка, за да се анализира състоянието на промишлеността на Съюза и да се вземат под внимание не само тенденциите, наблюдавани при извадката, но също и тези при промишлеността на Съюза като цяло. При анализа са разгледани всички фактори, посочени в член 3, параграф 5 от основния регламент. Заключението относно вредата също е направено въз основа на всички тези фактори. Съответно анализът на вредата е проведен в съответствие с член 3, параграфи 2 и 5 от основния регламент.
(79)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава изложеното в съображения 90-94 от регламента за временните мерки.
(80)
По отношение на макроикономическите показатели, анализирани от Комисията в съображения 95-103 от регламента за временните мерки, поради корекцията на продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) пазарният дял на производителите от Съюза е леко променен (вж. таблица 5). С тази корекция обаче не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 95-105 от регламента за временните мерки.
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Индекс
100
172
181
123
Пазарен дял
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Индекс
100
101
88
74
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
6. Микроикономически показатели
(81)
След оповестяването на предварителните заключения производствените разходи за единица продукция на включените в извадката производители от Съюза бяха актуализирани. Съответно бяха леко коригирани данните в таблица 7 (вж. по-долу). С тази корекция не се променят, нито се обезсилват изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Поради липсата на други коментари Комисията съответно потвърждава изложеното в съображения 106-123 от регламента за временните мерки.
Таблица
Средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствени разходи за единица продукция (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Източник: Отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
7. Заключение относно вредата
(82)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава заключението, съдържащо се в съображения 124-129 от регламента за временните мерки, според което промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(83)
В съображения 131, 132 и 133 от регламента за временните мерки Комисията направи заключението, че е налице причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Това заключение беше оспорено от няколко заинтересовани страни, които заявиха, че не съществува разумно и системно съвпадение във времето между вредата и увеличението на вноса от засегнатата държава. Това се дължи на факта, че в периода 2009-2011 г. китайският внос се е увеличил значително. Освен това средната цена на китайския внос през 2011 г. е 4,96 EUR/m2, т.е. близка по размер до тази от 2012 г. (4,38 EUR/m2).
(84)
Според тези страни заключението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, следва да се припише на вноса от КНР през 2012 г. противоречи на констатацията, че вносът от Китай не е имал отрицателно въздействие през предходната година, макар и средната цена на вноса да е много сходна.
(85)
От началото на разглеждания период до края на РП вносът се е увеличил с 596 %, като същевременно се наблюдава увеличение с 321 % на неговия пазарен дял. Цените на вноса са спаднали с 27,2 % през разглеждания период.
(86)
Вярно е, че маржът на печалбата на промишлеността на Съюза през 2011 г. е бил съвсем малко по-нисък от този през 2010 г., въпреки голямото увеличение на вноса от КНР още през 2011 г. През 2011 г. обаче потреблението в Съюза на слънцезащитно стъкло се увеличи значително, а именно с 20,4 % между 2010 г. и 2011 г., докато вносът от КНР нарасна със 150 % през същия период. По време на РП на фона на наблюдавания спад на потреблението с малко повече от 19 % обемът на вноса от КНР се увеличи допълнително с повече от 35 % в сравнение с 2011 г. Това ясно показва съвпадение във времето между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП, и силното нарастване на дъмпинговия китайски внос. Също така логично е да измине известен период от време, преди производителите от Съюза да усетят някои неблагоприятни последици от нарасналия дъмпингов внос (например загуба на клиенти, финансови загуби, намаляване на възвръщаемостта на инвестициите и на паричния поток и др.). Поради това твърдението беше отхвърлено.
(87)
След оповестяването на окончателните заключения същите страни заявиха, че съвпадението във времето между понесената съществена вреда и дъмпинговия китайски внос не може да бъде оценявано въз основа на целия разглеждан период от 2009 г. до края на РП, без да се вземат предвид междувременно наблюдаваните тенденции през този период.
(88)
Комисията подложи също така на анализ междувременно наблюдаваните тенденции през разглеждания период. Обстоятелството, че действително през 2011 г. промишлеността на Съюза все още е рентабилна независимо от сериозното увеличение на китайския внос през същата година, не променя заключението, че през РП е имало съвпадение във времето между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия китайски внос.
(89)
По време на РП на фона на спада в потреблението с малко повече от 19 % китайските производители износители:
-
са увеличили с 12,4 процентни пункта пазарния си дял в сравнение с 2011 г., докато делът на промишлеността на Съюза е намалял с 12,3 процентни пункта;
-
са увеличили с над 35 % обема на вноса от КНР, докато при продажбите на промишлеността на Съюза се наблюдава спад от 32 %, а също така
-
са намалили още повече своите и без това твърде ниски експортни цени с повече от 10 %, което е довело до подбиване на цените на промишлеността на Съюза с до 26,7 %, като по този начин са допринесли за загубите, претърпени от промишлеността на Съюза през РП.
(90)
Въз основа на гореизложения анализ Комисията стигна до заключението, че наличието на дъмпингов внос и значителното увеличение на неговия пазарен дял на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, са причината за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(91)
Поради липсата на други коментари във връзка с въздействието на дъмпинговия внос Комисията потвърждава изложеното в съображения 131, 132 и 133 от регламента за временните мерки.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(92)
Поради направената корекция на данните за продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) пазарният дял на вноса от трети държави отбеляза лека промяна (вж. коригираната таблица 11 по-долу). С тази корекция обаче не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки.
(93)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава изложеното в съображения 134-137 от регламента за временните мерки.
Таблица 11
Внос от трети държави (1 000 m2)
Трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Пазарен дял
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Индекс
100
74
90
88
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на производители от Съюза.
2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(94)
Една от страните оспори констатациите на Комисията в съображение 139 от регламента за временните мерки, че спадът в продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза през РП най-вероятно се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (т.е. САЩ и Канада). Същата страна бе на мнение, че това заключение е неоснователно, тъй като китайският износ е бил налице и през 2011 г. и поради това не съществува причина, поради която въздействието да е настъпило едва през 2012 г. Тя счита също така, че истинската причина за ниските експортни продажби на промишлеността на Съюза се крие в нейната неконкурентоспособност и в това, че когато цените на световния пазар са отбелязали спад, промишлеността на Съюза не е могла да запази конкурентоспособността си. Поради това въпросната страна заяви, че спадът в експортните продажби на промишлеността на Съюза през РП допълнително е допринесъл за претърпяната вреда.
(95)
Експортните продажби на включените в извадката производители от Съюза представляват 20 %от общия обем на продажбите им през 2009 г. (на етапа на стартиране на дейността), 11 % през 2010 г. и само 14 % през 2011 г., която е годината на най-големите продажби. През 2012 г. е отбелязано допълнително понижение до 5 %.
(96)
Комисията отхвърля горните твърдения по следните причини. Пазарът на Съюза, който е един от най-големите в света, винаги е бил и продължава да бъде основният пазар за промишлеността на Съюза, далеч пред пазарите на трети държави. Освен това обстоятелството, че слънцезащитното стъкло е сравнително тежко и чупливо, създава допълнителни разходи при транспортиране на дълго разстояние (поради риска от счупване и корозия). Въз основа на информацията, с която разполага Комисията благодарение на отговорите на въпросника на включените в извадката производители износители, цените на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза, са били наистина много ниски и са намалели още повече по време на РП спрямо 2011 г. Това показва, че намалелият износ на промишлеността на Съюза се дължи главно на все по-ниските цени на китайския износ, включително на пазарите на трети държави, което се потвърди по време на разследването.
(97)
След оповестяването на окончателните заключения същата страна заяви, че разследването се отнася за пазара на Съюза и не са подложени на оценка предполагаеми нелоялни практики в областта на ценообразуването на пазарите на трети държави.
(98)
Освен това дори да се приеме, че констатациите на институциите на ЕС са верни, те приписват вредата, причинена от други фактори, на дъмпинговия внос в Съюза. Следователно китайският износ за трети държави, за който се твърди, че е бил извършван на ниски цени или е бил субсидиран, не представлява дъмпингов внос в ЕС и се определя като друг фактор, вредните последици от който не може да бъдат приписвани на дъмпинговия внос.
(99)
Комисията отхвърля това твърдение. Тя няма за цел да провери дали цените на вноса от КНР в трети държави са дъмпингови и/или субсидирани. Тя само установи, въз основа на експортните цени за трети държави, информация за които беше предоставена от включените в извадката производители износители, че тези цени бележат постоянен спад през последните години.
(100)
По същия начин Комисията анализира спада при цените на вноса от КНР за трети държави като отделен фактор, без да го приписва на дъмпинговия внос в Съюза. Наистина този факт е използван само като възможно обяснение за намалелия износ на промишлеността на Съюза към основните ѝ пазари в трети държави, като се има предвид, че те не са и никога не са били основни пазари за промишлеността на Съюза. Дори през рекордните 2010 и 2011 г. повече от 85 % от продажбите на промишлеността на Съюза са реализирани на пазара на Съюза.
(101)
Поради това заключението в съображение 140 от регламента за временните мерки, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза не могат да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се потвърждава.
2.3. Развитие на потреблението, капацитета и използването на капацитета
(102)
Една от страните заяви, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на спада в потреблението на Съюза. Твърди се, че това е единственият фактор, при който, изглежда, се наблюдава спад за първи път през 2012 г. и с който основателно може да бъде обвързана вредата, докато вносът от Китай е започнал още през 2011 г. на цени, сравними с тези от 2012 г. След оповестяването на окончателните заключения същата страна отново изрази същото становище.
(103)
Действително през 2012 г. потреблението спада в сравнение с предходните години. Анализът на Комисията обаче обхваща интервала от време от началото на разглеждания период (2009 г.) до края на РП, като през този период потреблението на Съюза е нараснало общо с 65 %. През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза отбелязва постоянен и значителен спад, т.е. общо с 25,7 %, докато пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 321 %. През разглеждания период е регистрирано увеличение на китайския внос с 596 %.
(104)
Освен това през РП потреблението на Съюза остава на ниво, сравнимо с това от 2010 г., като, както се вижда от таблица 10 от регламента за временните мерки, през 2010 г. промишлеността на Съюза постига разумна печалба. Поради това спадът в потреблението на Съюза през РП не би могъл сам по себе си да доведе до загубите, понесени от промишлеността на Съюза през РП. Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 26,6 % между 2010 и 2012 г., докато през същия период пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 318 %. На последно място, ако спадът в потреблението през РП беше причинил вредата, понесена от промишлеността на Съюза, този спад би трябвало също да се отрази и на китайския внос. Очевидно това не се случва. Напротив, през РП китайският внос е нараснал значително както в количествено изражение, така и по отношение на пазарния дял.
(105)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля това твърдение и потвърждава заключенията, изложени в съображения 141 и 142 от регламента за временните мерки.
(106)
По отношение на производствения капацитет на промишлеността на Съюза, посочен в таблица 4 от регламента за временните мерки, Комисията е на мнение, че неговото увеличение очевидно следва тенденцията за увеличаване на потреблението на Съюза до 2011 г.
(107)
Също така Комисията установи, че главната причина за увеличението на производствения капацитет с 12,5 % от 2011 г. до края на РП е навлизането на пазара на слънцезащитно стъкло на едно конкретно дружество, докато производственият капацитет на всички други дружества на пазара бележи леко намаление през същия период.
(108)
Вследствие на това Комисията е на мнение, че като цяло тенденцията в развитието на капацитета на промишлеността на Съюза е следвала развитието на потреблението в Съюза. Поради това Комисията смята, че големият производствен капацитет на промишлеността на Съюза, който е значителен още в началото на разглеждания период и остава такъв и през РП, не е в състояние да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(109)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни заявиха, че Комисията не е взела под внимание съществуващия според тях свръхкапацитет като важна причина за вредата. През разглеждания период увеличението на капацитета според тях не може да бъде оправдано с увеличението на потреблението, тъй като при промишлеността на Съюза непрекъснато има съществено разминаване между производствения капацитет и потреблението, което по тяхно мнение не е икономически целесъобразно. Една страна освен това заяви, че появата на нов участник на пазара в периода от 2011 г. до края на РП е допринесла за понесената вреда, тъй като е повишила конкуренцията на вътрешния пазар.
(110)
Също така беше изтъкнато, че намаляващото потребление на Съюза и растящият производствен капацитет в съчетание със спад в експортните продажби са довели до слабо използване на производствения капацитет. Това е причинило високите фиксирани разходи, които според въпросната страна са се отразили особено неблагоприятно на промишлеността на Съюза за производство на слънцезащитно стъкло.
(111)
Комисията желае да отбележи, че капацитетът на цялата промишленост на Съюза неизменно е надвишавал общото потребление на Съюза през целия разглеждан период. Това обаче не е попречило на включените в извадката дружества от промишлеността на Съюза да реализират печалба през двете години, предшестващи РП, докато само през РП те са понесли значителни загуби в размер на 14,5 %.
(112)
Освен това капацитетът на включените в извадката производители от Съюза бележи увеличение само с 4 % в периода 2010-2011 г. и 2,6 % между 2011 г. и РП, което води до скромно по размер общо увеличение с 6,7 % между 2010 г. и РП.
(113)
Следователно разликата между потреблението и капацитета е съществувала през целия разглеждан период и макар да е била по-подчертана през РП, с нея не може да се обяснят огромните загуби, понесени от включените в извадката дружества през РП. Вследствие на това Комисията отхвърля твърдението, че капацитетът на промишлеността на Съюза не е икономически целесъобразен.
(114)
Що се отнася до твърдението, че новият участник през 2012 г. е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, Комисията желае да отбележи, че този нов участник, макар и да е разполагал с голям капацитет, е имал много ограничено производство и обем на продажбите през РП - от порядъка на 2 % от общия обем на продажбите на ЕС. В резултат на това неговото навлизане на пазара почти не е дало отражение върху резултатите на промишлеността на Съюза като цяло, с изключение на това, че доведе до значително завишаване на данните за нейния капацитет и за неговото използване. Действително, ако не се вземат под внимание данните за това дружество, в периода 2011-2012 г. капацитетът на всички останали производители от Съюза всъщност е намалял.
(115)
Освен това разследването не потвърди, че секторът за производство на слънцезащитно стъкло е силно засегнат от фиксираните разходи. Всъщност средните фиксирани разходи на включените в извадката производители от Съюза са от порядъка на 25-35 % от общия размер на производствените разходи през РП. През предходните 2010 и 2011 г. делът на фиксираните разходи е малко по-нисък, но остава в същия диапазон. Това ясно показва, че големият капацитет през РП очевидно е оказал определено въздействие върху производствените разходи, но то не е значимо и не може да обясни тежките загуби, понесени през РП, по-специално в сравнение с печалбата, реализирана през предходните години. Освен това, независимо от регистрирания спад в използването на капацитета на включените в извадката производители от Съюза в сравнение с предходните години, то все още е 65 % през РП.
(116)
На последно място, в своя анализ Комисията също така взе под внимание обстоятелството, че инсталираните мощности могат да се пригодят за производството на други видове стъкло, които не попадат в обхвата на настоящото разследване. В съответствие с това, включително поради посоченото обстоятелство, Комисията не е съгласна с твърдението на заинтересованата страна, че инсталираните крупни мощности не са икономически целесъобразни.
(117)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията на страната и повторно заявява, че динамиката на потреблението, капацитета и използването на капацитета през разглеждания период, анализирана както самостоятелно, така и общо за изброените показатели, не е от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос.
2.4. Тенденции по отношение на слънчевите модули
(118)
Две от страните изтъкнаха, че в допълнение към развитието на потреблението на разглеждания продукт вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена и от спада в потреблението на слънчеви модули и загубите, понесени от този сектор в края на 2011/началото на 2012 г. Твърди се, че въздействието на финансовите затруднения, изпитани от производителите на слънчеви панели на пазара на слънцезащитно стъкло, е започнало да се проявява в края на 2011 и през 2012 г. поради необходимия интервал от време между двете събития.
(119)
Същите аргументи бяха повторно изтъкнати от една от страните след оповестяването на окончателните заключения.
(120)
В съображение 143 от регламента за временните мерки Комисията действително установи, че наблюдаваните тенденции по отношение на слънчевите модули оказват голямо въздействие върху потреблението на слънцезащитно стъкло, тъй като 80-85 % от продажбите на слънцезащитно стъкло са за производители на слънчеви модули (кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули). Както е посочено обаче в съображения 143 и 144 от регламента за временните мерки, потреблението на слънчеви модули се увеличава непрекъснато през разглеждания период, т.е. 2009-2012 г., и въпреки че през 2012 г. се наблюдава намаление, потреблението остава с 221 % по-високо спрямо 2009 г. и с 44 % по-високо от това през 2010 г. (7) Освен това беше установено, че орязването на преференциалните цени в края на 2011 г./началото на 2012 г. не е нарушило причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос на слънчеви модули и установената съществена вреда (8), тъй като търсенето на слънчеви модули остава относително голямо през периода 2009-2012 г.
(121)
С оглед на гореизложеното Комисията заключава, че спадът в потреблението на слънчеви модули през 2012 г. не може да се разглежда сам по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(122)
Аналогично на горното заключение, предвид това, че търсенето на слънчеви модули се е запазило на сравнително високо равнище през периода 2009-2012 г. и че търсенето на слънцезащитно стъкло е нараснало с 65 % през същия период, въздействието на потреблението на слънцезащитно стъкло върху влошаването на финансовото състояние на производителите на слънчеви модули в края на 2011 и началото на 2012 г. не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(123)
Поради липсата на други коментари заключението в съображение 144 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.5. Заключение относно причинно-следствената връзка
(124)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава заключенията си, съдържащи се в съображения 130-133 от регламента за временните мерки, според които вносът на разглеждания продукт от засегнатата държава е бил обект на дъмпинг през РП и е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Освен това е налице явно съвпадение във времето между нарастването на обема на дъмпинговия внос и влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза. Дъмпинговият внос пряко е конкурирал производството на промишлеността на Съюза и в резултат на това през разглеждания период тя е загубила част от своята рентабилност и пазарен дял. По-горе бяха анализирани и други евентуални причини за вредата, като за никоя от тях - анализирани самостоятелно и в съвкупност - не беше установено да е от такова естество, че да нарушава установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(125)
Не бяха представени нови доказателства, които да са в състояние да променят това заключение, и поради липсата на други коментари по отношение на заключението относно причинно-следствената връзка Комисията потвърждава съображения 145 и 146 от регламента за временните мерки.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Поради липсата на коментари относно интереса на промишлеността на Съюза, Комисията потвърждава заключенията, изложени в съображения 148-151 от регламента за временните мерки.
2. Интерес на несвързаните вносители и търговци
(127)
Поради липсата на коментари относно интереса на несвързаните вносители и търговци Комисията потвърждава заключенията, изложени в съображения 152, 153 и 154 от регламента за временните мерки.
3. Интерес на доставчиците на суровини
(128)
Поради липсата на коментари относно интереса на доставчиците на суровини Комисията потвърждава изложеното в съображение 155 от регламента за временните мерки.
4. Интерес на ползвателите
(129)
Един ползвател се отзова и посочи, че антидъмпинговите мерки няма да го засегнат, тъй като не е използвал слънцезащитно стъкло, произвеждано в КНР, и не възнамерява да използва такова.
(130)
Един производител износител заяви, че налагането на антидъмпингово мито върху китайското слънцезащитно стъкло може да бъде донякъде от полза за сектора на производство на слънцезащитно стъкло в Съюза, но в същото време сериозно да навреди на фотоволтаичния и слънчевия термичен сектор в Съюза, тъй като ще се наложи дружествата от този отрасъл да плащат повече за разглеждания продукт. Освен това според него подобна мярка би била в противоречие с целта на Съюза за опазване на околната среда, тъй като би довела до повишаване на цените на фотоволтаичните модули и слънчевите термични приложения и би създала благоприятни условия за развитието на сектора за производство на слънцезащитно стъкло, който според него е твърде енергоемък.
(131)
Както е посочено и в съображение 157 от регламента за временните мерки, налагането на антидъмпинговите мита ще има само ограничено въздействие (по-малко от 1 %) върху общите разходи за слънчевите модули. Не бе получено никакво доказателство, което да поставя под съмнение точността на този анализ. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(132)
Поради липсата на други коментари относно интереса на Съюза Комисията потвърждава изложеното в съображения 155-159 от регламента за временните мерки.
5. Съображения, свързани с конкуренцията
(133)
Поради липсата на каквито и да било коментари по отношение на свързаните с конкуренцията аспекти, анализирани в съображения 160-163 от регламента за временните мерки, Комисията потвърждава изложеното в посочените съображения.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(134)
Не бяха получени коментари, които да са в състояние да променят направения в регламента за временните мерки анализ относно интереса на Съюза. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображение 164 от регламента за временните мерки.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(135)
Няколко заинтересовани страни оспориха равнището от 8,3 %, използвано като целева печалба за промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 167 от регламента за временните мерки, и заявиха, че то е нереалистично високо. Те изтъкнаха, че маржът на печалбата в размер на 8,3 % през 2010 г. е бил най-високият през разглеждания период, тъй като 2010 г. е била най-добрата година за цялата фотоволтаична промишленост в света. Те заявиха също така, че за сектора за производство на слънцезащитно стъкло в Съюза е невъзможно да реализира същия марж на печалбата през 2012 г. и без наличието на дъмпинг, тъй като според тях световната промишленост в сектора на фотоволтаичните модули, включително промишлеността на Съюза в сектора на фотоволтаичните модули, са навлезли през 2012 г. в голяма рецесия.
(136)
Комисията отхвърля това твърдение. Комисията използва като целеви марж на печалбата средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е бил все още малък и поради това не е бил в състояние да наруши нормалните условия на конкуренция. Поради това маржът на печалбата, използван за установяване на нивото на отстраняване на вредата, съответства на период, през който промишлеността на Съюза би могла основателно да очаква печалба при нормални условия на конкуренция, без все още да е засегната от дъмпинговия внос. (9)
(137)
И на последно място, що се отнася до сектора за производство на слънцезащитно стъкло, рекордна за него е не 2010 г., както се твърди от страните, а 2011 г., през която се отчитат най-голямо потребление в Съюза и най-голям обем на продажбите на промишлеността на Съюза.
(138)
След оповестяването на окончателните заключения една от страните повтори твърдението си, с което оспорва маржа на печалбата, който беше използван като целева печалба. Тя заяви, че Комисията следва да вземе предвид всички останали фактори, които са повлияли върху рентабилността през РП. Тя заяви, че разумната целева печалба не може да бъде по-висока от 5 %.
(139)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. Използваната целева печалба се основава не на приблизителна оценка, а на действително реализирана печалба от промишлеността на Съюза преди причиненото от китайския дъмпингов внос нарушение на конкуренцията. Комисията счита тази печалба за разумна и взе под внимание обстоятелството, че състоянието на пазара не се отличава съществено от това през РП, като се остави настрана въздействието на китайския дъмпингов внос. Изявлението на страната, според което потреблението през 2010 г. е било много по-високо, отколкото през 2012 г., не отговаря на фактическото положение. Както е посочено и в раздел Д.2.3 по-горе, потреблението през 2010 г. е сходно с това през 2012 г. Също така през 2010 г. промишлеността на Съюза изгражда допълнителни мощности с оглед на очакваното силно нарастване на търсенето, което се отразява неблагоприятно на нейната печалба през същата година. И на последно място, предложената целева печалба от 5 % е произволно избрана, тъй като не се основава на никакви данни или реални изчисления, и поради това се отхвърля.
(140)
Жалбоподателят заяви, от друга страна, че маржът на печалбата е твърде нисък и Комисията следва да го увеличи на 15 %, тъй като печалбата на жалбоподателите за 2010 г. е била по-висока от 10 %. По-ниските маржове на печалбата, които други включени в извадката производители от ЕС, изглежда, са реализирали през 2010 г., според него не са представителни за печалбата, която може да се очаква в разумни граници, без да са налице нелоялни търговски практики в сферата на вноса. По всяка вероятност съществуват причини, свързани с политиките или отделни аспекти на управлението на въпросните дружества, включващи евентуално политиките в сферата на краткосрочното ценообразуване, насочени към увеличаване на пазарния дял, което би могло да обясни защо те са реализирали по-нисък марж само през тази година, както и защо са били сред първите, засегнати от причинената от дъмпинговия внос вреда.
(141)
Комисията не приема тези доводи. Както е обяснено по-горе в настоящия раздел, според Комисията средната печалба през 2010 г. за цялата промишленост на Съюза правилно отразява средната печалба при нормални условия на конкуренция. Това заключение не се опровергава от обстоятелството, че някои дружества от промишлеността на Съюза са взели управленски решения, довели до маржове на печалбата, по-ниски или по-високи, отколкото при други дружества от същия сектор. Всъщност наличието на такива разлики е присъща характеристика на поведението на дружествата в условията на пазарна икономика.
(142)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава методологията, описана в съображения 166-169 от регламента за временните мерки.
2. Окончателни мерки
(143)
Предвид направените заключения относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на нивото на маржовете на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена на нивото на установените маржове на вредата.
(144)
След оповестяването на предварителните заключения жалбоподателят заяви, че временните адвалорни мита не са ефикасни. Поради това той поиска Комисията да наложи окончателни мерки под формата на минимална вносна цена (МВЦ). Жалбоподателят изтъкна, че подобни МВЦ биха направили мерките по-ефикасни, особено ако бъдат наложени две различни МВЦ - една за слънцезащитното стъкло с нанесено покритие и друга за слънцезащитното стъкло без нанесено покритие. Причините, изтъкнати от жалбоподателя, са, както следва:
(145)
На първо място, жалбоподателят заяви, че след РП производителите износители са продавали на пазара на ЕС слънцезащитно стъкло с нанесено покритие на същата цена, на която през РП са продавали слънцезащитно стъкло без нанесено покритие. Той също така твърди, че производствените разходи за стъкло с нанесено покритие са по-високи, отколкото за стъкло без нанесено покритие, поради което обикновено то се продава на цени, които са с 20 до 25 % по-високи от тези на стъклото без нанесено покритие.
(146)
На второ място, жалбоподателят заяви, че след РП търсенето в Съюза се е пренасочило от слънцезащитно стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие. Потребителите закупуват все по-големи количества слънцезащитно стъкло с нанесено покритие за сметка на това без нанесено покритие. Поради това през втората половина на 2013 г. на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие се пада почти целият внос от КНР в ЕС, докато през РП положението е точно обратното.
(147)
Антидъмпинговите мерки действително могат да бъдат под различна форма. При все че Комисията разполага с доста голяма свобода на преценка при избора на формата на мерките, целта остава да се премахнат последиците от вредоносния дъмпинг.
(148)
Разследването потвърди, че е налице съществена разлика - както в разходно, така и в ценово отношение - между слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и това с нанесено покритие поради разликата в техническите характеристики на двата продукта. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, което в зависимост от използваната технология може да бъде с едно- или двулицево покритие, действително се отличава с по-голяма пропускливост за слънчева светлина в сравнение със слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и би могло да притежава допълнителни свойства (самопочистващи, противозамърсителни свойства или твърдост). Висококачественото слънцезащитно стъкло без нанесено покритие може да притежава пропускливост за слънчева светлина до 92 %. Покритието може да намали отразената слънчева енергия приблизително с 3 % (за всяка лицева страна на продукта) и съответно да увеличи пропускливостта на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие до максимум 95 %, а тази на слънцезащитното стъкло с двулицево покритие - до максимум 98 %.
(149)
През РП 81 % от внесеното от КНР и продадено в ЕС слънцезащитно стъкло е било без нанесено покритие и само 19 % - с нанесено покритие. Разликата както в ценово, така и в разходно отношение между слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и това с нанесено покритие през РП възлиза на около 30 %.
(150)
Комисията обаче счита, че представените от жалбоподателя доказателства не са достатъчно убедителни. Освен това Комисията не разполага с достатъчно доказателства или данни от други източници, които да ѝ позволят да стигне до заключението, че след налагането на временните антидъмпингови мерки търсенето се е пренасочило от слънцезащитно стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие и че цените, по-специално на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, са се понижили значително, както твърди жалбоподателят.
(151)
По тази причина Комисията не може да приеме този аргумент и счита, че е целесъобразно вместо минимални вносни цени да се наложат адвалорни мита. Независимо от това, за да се разсеят приведените по-горе опасения, в интегрираната тарифа на Общността (кодове по ТАРИК) ще бъдат създадени два различни кода - един за слънцезащитно стъкло с нанесено покритие и друг за слънцезащитно стъкло без нанесено покритие. Те ще позволят на Комисията да следи отблизо динамиката на пазара и своевременно да взема решения относно необходимостта от допълнителни мерки.
(152)
Комисията припомня също така, че в миналото е използвала МВЦ при специфични обстоятелства, по-специално в следните случаи:
-
особено висока експортна цена на един вид от продукта, което означава, че не е имало дъмпинг по отношение на този вид продукт,
-
съображения, свързани със способността за въздействие върху пазара и пазарния дял на производителите от Съюза, поради които по причини, свързани с интереса на Съюза, е необходимо да се следи за това цените на вноса да не надхвърлят определено равнище (10).
(153)
Освен това минимални вносни цени са използвани главно за еднородни продукти, а не за продукти като настоящия, който се предлага под формата на различни видове на продукта.
(154)
Също и поради тези причини Комисията е на мнение, че минимални цени на вноса не са подходящи в рамките на настоящото досие.
(155)
След оповестяването на окончателните заключения жалбоподателят отново предяви искането си за налагане на минимална вносна цена и коментира съображения 152-156 по-горе, като изтъкна следното.
(156)
На първо място, според него в посочените съображения не се взема под внимание ефикасността на формата на мерките за отстраняване на вредоносния ефект на дъмпинга и субсидирането, което също е основателна причина да се използват МВЦ.
(157)
На второ място, той твърди, че Комисията не е обяснила защо изложените съображения са от значение в конкретния случай и доколко имат превес пред интереса на промишлеността на ЕС.
(158)
На трето място, той изтъква, че разглежданият продукт е достатъчно еднороден, за да е възможно на практика да се приложат МВЦ, тъй като двата основни вида от продукта имат ясни отличителни особености, които позволяват подходящо диференциране на цените и улеснена административна обработка и контрол, особено предвид обстоятелството, че в момента почти целият внос се пада на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие.
(159)
По отношение на първото твърдение изглежда възможно търсенето действително да се е пренасочило от слънцезащитното стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие. Тъй като обаче не бяха представени допълнителни доказателства, Комисията не може да заключи, че цените, по-специално на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, са намалели значително. Поради това не съществува основателна причина тя да промени предишното си заключение, че адвалорните мита са по-подходящи за отстраняване на вредоносния ефект от дъмпинга и субсидирането.
(160)
По отношение на втория коментар въпросните съображения имат за цел да илюстрират факта, че според Комисията в този случай налагането на минимална вносна цена не е подходящо освен ако твърденията на жалбоподателя не са допълнително обосновани. Тъй като това не бе направено, Комисията не счита за необходимо да прибегне до по-задълбочен анализ на предимствата на евентуална минимална вносна цена от гледна точка на интереса на промишлеността на ЕС.
(161)
Що се отнася до третия коментар, жалбоподателят не e поставил под съмнение различните видове на продукта, определени от Комисията в хода на разследването, и не е доказал, че няма да има разлика в цената. В направеното от производителите износители предложение за поемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг, предвиждащо различни МВЦ, се посочва също така, че тези разлики са реални. Поради това този аргумент се отхвърля. При всички обстоятелства дори Комисията да беше приела, че разглежданият продукт може да бъде по-скоро еднороден, тя счита, че този въпрос не е от значение, тъй като искането за МВЦ се отхвърля и поради другите две изложени по-горе причини. Необходимо е също така да се припомни, че Комисията може да вземе предвид информация, която се отнася за периода след разследвания период, само в извънредни случаи (вж. член 6, параграф 1 от основния регламент). Жалбоподателите не са доказали, че в случая се касае за такава извънредна ситуация, както и че другите налични коригиращи мерки, като например установяването на текущо наблюдение чрез създаването на допълнителен код по ТАРИК, не биха били достатъчни.
(162)
В заключение Комисията отхвърля тези твърдения.
(163)
След оповестяването на окончателните заключения няколко производители на слънчеви модули също поискаха минимална вносна цена. Основно те изразиха следните опасения:
-
след РП производственият капацитет на производителите на слънцезащитно стъкло е намалял значително и много производители от Съюза окончателно са се оттеглили от пазара. Единствените трима производители от Съюза, останали на пазара, вече не са в състояние да покрият повече от 50 % от търсенето на европейския пазар. По този начин на производителите на слънчеви модули се налага да задоволят нуждите си с доставки от КНР. Един ползвател заяви, че ще бъде принуден да разчита на доставки само от един или двама производители от Съюза, които евентуално ще са в състояние да покрият изискванията за необходимите технически спецификации на продукта,
-
във вида, в който се предлагат сега, митата значително биха увеличили производствените разходи за слънчевите модули (с около 3 цента за ват, което по тяхно мнение представлява пет процента от МВЦ, установена по делото относно слънчевите панели),
-
МВЦ следва да бъде определена така, че да не води до по-високи разходи за слънчевите модули в ЕС.
(164)
Що се отнася до първия аргумент, Комисията няма основания да счита, че производителите от Съюза, които са намалили или временно са преустановили производството си, няма да възобновят дейността си при пълен капацитет, веднага щом вносът отново започне да се осъществява на приемливи цени. Както е описано в съображения 106-112 по-горе, промишлеността на Съюза разполага с достатъчен капацитет, за да задоволи цялото потребление на Съюза. По тази причина посоченият по-горе аргумент се отхвърля. Комисията отхвърля и аргумента на един ползвател, че ще бъде принуден да разчита на доставки само от един или двама производители от Съюза. В действителност китайските производители износители ще продължат да бъдат в състояние да снабдяват пазара на Съюза. Независимо от формата им антидъмпинговите мерки следва да гарантират, че вносът се осъществява на приемливи цени, и нямат за цел да се прекрати изобщо вносът от КНР.
(165)
Що се отнася до втория аргумент, ползвателите не представиха никакви доказателства в подкрепа на тяхното твърдение. На свой ред Комисията посочи в съображение 157 от регламента за временните мерки, че въздействието на мерките би било по-малко от 1 % по отношение на общия размер на разходите за слънчевите модули, произведени от дружества, оказали съдействие при разследването. Поради това горният аргумент се отхвърля.
(166)
Следователно не е необходимо да се вземе отношение по третия въпрос, повдигнат от производителите на слънчеви модули.
(167)
Паралелно с антидъмпинговото разследване беше проведено и антисубсидийно разследване. С оглед прилагането на правилото за по-малкото мито и предвид обстоятелството, че окончателните маржове на субсидията са по-ниски от равнището на отстраняване на вредата, Комисията следва да наложи окончателно изравнително мито на равнището на установените окончателни маржове на субсидията и след това да наложи окончателно антидъмпингово мито до съответното равнище на отстраняване на вредата. Въз основа на гореизложеното ставката, на която ще бъдат наложени тези мита, се определя, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Дъмпингов марж
Равнище на отстраняване на вредата
Изравнително мито
Антидъмпингово мито
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
83,1 %
39,3 %
3,2 %
36,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
78,4 %
26,2 %
17,1 %
9,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
90,1 %
42,1 %
12,8 %
29,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
41,6 %
17,1 %
16,7 %
0,4 %
Други оказали съдействие дружества
12,4 %
84,7 %
36,5 %
12,4 %
24,1 %
Всички останали дружества
17,1 %
90,1 %
42,1 %
17,1 %
25,0 %
(168)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава и произведен от тези дружества, и следователно - от посочените по-горе конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от всяко друго дружество, чието наименование не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага с митото, приложимо по отношение на „всички останали дружества“. Поради високата степен на съдействие от страна на производителите износители (над 80 %, вж. съображение 15 от регламента за временните мерки) тази ставка на митото се основава на най-високия индивидуален марж на вредата, установен за включените в извадката производители износители. Митото, приложимо за „другите оказали съдействие дружества“, се основава на среднопретеглената стойност за включените в извадката износители и се прилага за всички невключени в извадката оказали съдействие дружества (с изключение на Henan Yuhua, за което се прилага индивидуално установено мито вследствие на неговото искане за индивидуално разглеждане (вж. съображение 48 от регламента за временните мерки).
(169)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (11) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът може да бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
3. Поемане на ангажименти за спазване на минимален ценови праг
(170)
След оповестяването на окончателните заключения тримата включени в извадката производители износители и Henan Yuhua предложиха да поемат ангажименти за спазване на минимален ценови праг в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент. Те предвиждат различни МВЦ, съответстващи на различни групи видове от продукта.
(171)
Комисията констатира, че предложените МВЦ от всички дружества са много по-ниски от невредоносните цени, които тя е установила по време на разследването. Поради това Комисията не ги разглежда като определени на равнището на отстраняване на вредата в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент.
(172)
Дори те да бяха определени на равнището на отстраняване на вредата, включените в извадката дружества предлагат тримесечна корекция само на цената на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие в зависимост от промяната в цените на пазара на слънчеви модули. Комисията не може да приеме този метод на индексация поради следните причини.
(173)
На първо място, цените на всички видове от продукта следва редовно да бъдат адаптирани; в противен случай скоро може да възникне изкуствено създадена пропаст между ценовите нива на слънцезащитното стъкло със и без нанесено покритие. На второ място, Комисията не смята за подходящо цените на слънцезащитното стъкло да бъдат адаптирани въз основа на цените на крайните ползватели (т.е. цените на слънчевите модули). Това би могло да доведе до неоправдано свиване на маржовете на печалба на сектора на слънцезащитното стъкло, ако цените на слънчевите модули например паднат поради спад в цените на други компоненти на слънчевите модули.
(174)
По принцип Комисията счита за подходящо МВЦ да бъдат индексирани съобразно цените на суровините. В конкретния случай обаче не е установено на нито една суровина да се пада особено голям дял от общите производствени разходи.
(175)
Комисията също така установи, че цените на слънцезащитното стъкло са били твърде нестабилни през РП в КНР и Турция.
(176)
Освен това е налице висок риск от кръстосано компенсиране, тъй като част от въпросните дружества продават разглеждания продукт, както и други продукти, на едни и същи клиенти. На последно място, изглежда, че предложените МВЦ от включените в извадката дружества не обхващат всички видове от продукта, произвеждани от съответните производители износители. Тези фактори правят невъзможно и трудно за проследяване ефективното изпълнение на поетите ангажименти за спазване на минимален ценови праг.
(177)
Вследствие на това, поради гореизложените причини Комисията отхвърля предложенията за поемане на конкретни ангажименти за спазване на минимален ценови праг.
4. Окончателно събиране на временното мито
(178)
С оглед на установените дъмпингови маржове и предвид равнището на вредата, причинена на промишлеността на Съюза, сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, следва да бъдат окончателно събрани. Събраните като обезпечение суми над комбинираните окончателни ставки на антидъмпинговите и изравнителните мита следва да се освободят.
5. Приложимост на мерките
(179)
В случай на значителна промяна на пазарните условия след налагането на окончателните мерки Комисията може по собствена инициатива да преразгледа формата на мерките, за да прецени дали мерките позволяват да бъдат постигнати желаните с оглед отстраняването на вредата резултати и дали е оправдана евентуална промяна на формата им.
(180)
С цел най-добре да се предотврати всяко възможно целенасочено отслабване на ефекта от мерките, Комисията възнамерява незабавно да започне преразглеждане по смисъла на член 12, параграф 1 от основния регламент и може да подложи вноса на регистрационен режим в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент, стига да бъдат представени доказателства за подобна практика. Съгласно член 12, параграф 3 от основния регламент размерът на наложеното мито може да бъде увеличен до удвоения размер на първоначално наложеното мито.
(181)
Комисията ще разчита, inter alia, на информацията от наблюдението на вноса, предоставена от националните митнически власти, както и на информацията, предоставена от държавите членки в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент.
(182)
Комитетът, създаден по силата на член 15, параграф 1 от основния регламент, не е представил становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3), класирано понастоящем в код по КН ex 7007 19 80, с произход от Китайската народна република. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие (едно- или двулицево покритие) се класира в код по ТАРИК 7007198019, а слънцезащитното стъкло без покритие се класира в код по ТАРИК 7007198011.
2. Ставките на окончателното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените в таблицата по-долу дружества, са, както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
36,1 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
9,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
29,3 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0,4 %
B946
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
24,1 %
Всички останали дружества
25,0 %
B999
3. Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за „всички останали дружества“.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 1205/2013 на Комисията (12), се събират окончателно. Събраните като обезпечение суми над комбинираните ставки на антидъмпинговите мита, предвидени в член 1, параграф 2 по-горе, и на изравнителните мита, приети с Регламент за изпълнение (ЕС) № 471/2014 на Комисията (13), се освобождават.
Член 3
Когато нов производител износител в Китайската народна република представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г.),
-
не е свързан с който и да било от износителите или производителите в Китайската народна република, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
член 1, параграф 2 може да се измени, като новият производител износител се добави в списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и следователно подлежат на облагане със среднопретеглената митническа ставка в размер на 24,1 %.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2014 година.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 470/2014 DER KOMMISSION
vom 13. Mai 2014
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls und zur endgültigen Vereinnahmung des vorläufigen Zolls auf die Einfuhren von Solarglas mit Ursprung in der Volksrepublik China
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1), insbesondere auf Artikel 9 Absatz 4 und Artikel 14 Absatz 1,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Vorläufige Maßnahmen
(1)
Am 28. November 2013 führte die Europäische Kommission („Kommission“) mit der Verordnung (EU) Nr. 1205/2013 (2) („vorläufige Verordnung“) einen vorläufigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Solarglas mit Ursprung in der Volksrepublik China ein.
(2)
Das Verfahren wurde am 28. Februar 2013 auf einen Antrag hin eingeleitet, der im Namen von Herstellern eingereicht wurde, auf die mehr als 25 % der gesamten Solarglasproduktion in der Union entfallen (3).
(3)
Die Dumping- und Schadensuntersuchung betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2012 bis zum 31. Dezember 2012 („Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“). Die Untersuchung der für die Schadensanalyse relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2009 bis zum Ende des Untersuchungszeitraums („Bezugszeitraum“).
2. Weiteres Verfahren
(4)
Nach der Unterrichtung über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen, auf deren Grundlage ein vorläufiger Antidumpingzoll eingeführt wurde („vorläufige Unterrichtung“), äußerten sich mehrere interessierte Parteien schriftlich zu den vorläufigen Feststellungen. Die Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten, wurden gehört.
(5)
Die Kommission holte alle weiteren Informationen ein, die sie für ihre endgültigen Feststellungen benötigte, und prüfte sie. Die mündlichen und schriftlichen Stellungnahmen der interessierten Parteien wurden geprüft und die vorläufigen Feststellungen - soweit angezeigt - entsprechend geändert.
(6)
Anschließend unterrichtete die Kommission alle Parteien über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen, auf deren Grundlage sie die Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Solarglas mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“) sowie die endgültige Vereinnahmung der Sicherheitsleistungen für den vorläufigen Zoll beabsichtigte („endgültige Unterrichtung“). Allen Parteien wurde eine Frist eingeräumt, innerhalb der sie zu der endgültigen Unterrichtung Stellung nehmen konnten.
(7)
Die Stellungnahmen der interessierten Parteien wurden geprüft und - soweit angezeigt - berücksichtigt.
3. Stichprobenverfahren
(8)
Ein ausführender Hersteller brachte vor, in den Erwägungsgründen 7, 11 und 75 der vorläufigen Verordnung sei die Gesamtzahl der Unionshersteller nicht eindeutig angegeben. Diesbezüglich bestätigt die Kommission, dass sich acht Unionshersteller gemeldet hatten und im UZ aktiv waren. Die Identität aller Unionshersteller außer einem wurde nicht offengelegt. Der Antragsteller nannte in seiner Antwort auf die allgemeine Unterrichtung drei Unionshersteller, die ihre Geschäftstätigkeit eingestellt hatten (Guardian, AGC und Centrosolar Glass), und ein viertes Unternehmen, das seine Produktion erheblich verringerte (Saint Gobain).
(9)
Da zur Auswahl der Stichproben der ausführenden Hersteller in der VR China und der Unionshersteller keine weiteren Stellungnahmen eingingen, werden die vorläufigen Feststellungen in den Erwägungsgründen 7 bis 24 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
4. Fragebogenantworten und Kontrollbesuche
(10)
Nach Verabschiedung der vorläufigen Verordnung wurde bei einem zweiten kooperierenden Verwender, nämlich Viessmann Faulquemont SAS, Frankreich, ein Kontrollbesuch durchgeführt.
5. Verfahrensrechte
(11)
Ein ausführender Hersteller brachte vor, seine vorläufige Unterrichtung sei unzureichend, insbesondere in Bezug auf die Berechnung des Dumpings, der Preisunterbietung und der Schadensspanne. Aufgrund der unzureichenden Unterrichtung habe er seine grundlegenden Verteidigungsrechte nicht wahrnehmen können, die in der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 („Grundverordnung“), im WTO-Antidumpingübereinkommen und in der Charta der Grundrechte der Europäischen Union garantiert seien.
(12)
Bezüglich der Berechnung der Dumpingspanne gab der ausführende Hersteller an, bei der vorläufigen Unterrichtung seien keine ausführlichen Angaben zur Höhe der Berichtigung im Zusammenhang mit den Kosten für die Beschichtung und für das Floatverfahren gemacht worden (siehe Erwägungsgrund 64 der vorläufigen Verordnung), ebenso wenig zum Prozentsatz der Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten sowie zum Gewinn.
(13)
Diesem Vorbringen wurde stattgegeben, und die Kommission lieferte zusätzliche Informationen. Wenn aus Gründen der Vertraulichkeit keine genauen Daten geliefert werden konnten, wurden Spannen angegeben.
(14)
Nach der endgültigen Unterrichtung brachte der ausführende Hersteller vor, die vorgelegten Daten seien immer noch nicht ausreichend; insbesondere sei nicht klar, ob die bei den Beschichtungskosten vorgenommene Berichtigung die Kosten für die einseitige Beschichtung, die beidseitige Beschichtung oder beide berücksichtige.
(15)
Wie in Erwägungsgrund 68 erläutert, lieferten die interessierten Parteien keine Beweise für einen durchgängigen Unterschied zwischen den Produktionskosten von einseitig beschichtetem Solarglas und den Produktionskosten von beidseitig beschichtetem Solarglas. Daher machte die Kommission bei der Berechnung der Berichtigung keinen Unterschied zwischen einseitig und beidseitig beschichtetem Solarglas.
(16)
Bezüglich der Schädigung bemängelte derselbe ausführende Hersteller, in dem speziell für ihn bestimmten Unterrichtungsdokument seien die Verkaufspreise und die Zielpreise der Unionshersteller bei zwei von insgesamt fünf Warentypen aus Gründen der Vertraulichkeit als „Limited“ (zur eingeschränkten Verwendung) gekennzeichnet oder in Form von Spannen angegeben worden.
(17)
Das Unternehmen brachte zudem vor, dass in diesem Fall ein hohes Maß an Vertraulichkeit bestehe und dabei nur ein einziger in die Stichprobe einbezogener Unionshersteller namentlich bekannt sei. Daher sei es - auch wenn sich die Informationen bei bestimmten Warentypen lediglich auf die Daten eines oder zweier Unionshersteller(s) bezögen - unmöglich, die Identität dieser Unternehmen festzustellen, folglich erwüchse dem ausführenden Hersteller kein wesentlicher Wettbewerbsvorteil gegenüber einzelnen oder allen seinen Wettbewerbern aus der Union.
(18)
Nach Artikel 20 der Grundverordnung ist die Kommission eigentlich verpflichtet, nach vorläufigen Maßnahmen die Einzelheiten der wesentlichen Tatsachen und Erwägungen offenzulegen, auf deren Grundlage die Maßnahmen eingeführt wurden. Nach Artikel 19 der Grundverordnung ist die Kommission aber auch verpflichtet, alle Informationen, die ihrer Natur nach vertraulich sind oder die auf vertraulicher Grundlage zur Verfügung gestellt werden, vertraulich zu behandeln.
(19)
In diesem besonderen Fall wurden die tatsächlichen Verkaufspreise und die Zielpreise der Unionshersteller bei zwei Warentypen entweder entfernt oder durch Spannen ersetzt, da die Informationen zu einem der Warentypen ausschließlich von einem oder zwei Unionsherstellern stammen. Zudem ist in dieser Branche allgemein bekannt, dass dieser bestimmte Warentyp von keinem anderen Unionshersteller produziert wird. Nach Auffassung der Kommission sind diese Informationen somit ihrer Natur nach vertraulich, da ihre Offenlegung einem Wettbewerber erhebliche Wettbewerbsvorteile verschaffen würde und/oder für das Unternehmen, das die Informationen liefert, von erheblichem Nachteil wäre. Bei einem zweiten Warentyp wurde dieselbe Art von Information entfernt, um zu vermeiden, dass sich die Zahlen für den ersten Warentyp aus den verfügbaren Gesamtzahlen ableiten lassen.
(20)
Nach der endgültigen Unterrichtung wiederholte das Unternehmen sein Vorbringen, dass die Berechnung der Schadensspannen nicht hinreichend und angemessen offengelegt worden sei. Insbesondere sei nicht klar, wie man den zweiten Warentyp, für den die Zahlen entfernt worden seien, ausgewählt habe. Die Kommission stellt klar, dass dies nach dem Zufallsprinzip geschah.
(21)
Als Lösung für die angeblich unzureichende Offenlegung schlug das Unternehmen vor, dass sich seine Rechtsanwälte mit den Mitarbeitern der Kommission treffen könnten, um die Berechnung der Dumping- und Schadensspannen ausführlich zu erörtern, ohne dabei vertrauliche Dokumente zu kopieren, oder dass man seinen Anwälten Zugang zu einem Datenraum im Gebäude der Kommission gewähren könne, in dem sie sich Notizen machen könnten.
(22)
Die Kommission konnte diesem Wunsch nicht entsprechen. Zwecks Überprüfung der Berechnungen müssten den Rechtsanwälten genaue Zahlen von einem oder zwei Unternehmen vorgelegt werden. Dies ist nicht möglich, da die Kommission diese Daten nach Artikel 19 der Grundverordnung vertraulich behandeln muss.
(23)
Zudem wies die Kommission bei der endgültigen Unterrichtung ausdrücklich darauf hin, dass sich das Unternehmen in Angelegenheiten, die seine Verteidigungsrechte betreffen - beispielsweise sein Recht auf Akteneinsicht -, an den Anhörungsbeauftragten wenden kann, da dieser mit einem entsprechenden Mandat ausgestattet ist (4). Das Unternehmen wandte sich innerhalb der Stellungnahmefrist der endgültigen Unterrichtung jedoch nicht an den Anhörungsbeauftragten.
(24)
Daher weist die Kommission die Vorbringen bezüglich einer etwaigen Verletzung der Verfahrensrechte des betreffenden ausführenden Herstellers zurück.
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(25)
Wie in Erwägungsgrund 26 der vorläufigen Verordnung dargelegt, handelt es sich bei der betroffenen Ware um aus vorgespanntem Kalk-Natron-Flachglas bestehendes Solarglas mit einem Eisengehalt von weniger als 300 ppm, einer solaren Transmission von mehr als 88 % (gemessen beim Spektrum AM 1,5 300-2 500 nm), einer Wärmebeständigkeit bis 250 °C (gemessen nach EN 12150), einer Temperaturwechselbeständigkeit von Δ 150 K (gemessen nach EN 12150) und einer mechanischen Stabilität von 90 N/mm2 oder mehr (gemessen nach EN 1288-3) („betroffene Ware“ oder „Solarglas“). Die betroffene Ware wird derzeit unter dem KN-Code ex 7007 19 80 eingereiht.
2. Vorbringen zur Warendefinition
(26)
Ein ausführender Hersteller brachte nach der vorläufigen Unterrichtung vor, dass Gartenglas, das die technischen Eigenschaften von Solarglas gemäß der Definition in Erwägungsgrund 26 der vorläufigen Verordnung aufweise, anders als in Erwägungsgrund 32 der vorläufigen Verordnung dargelegt, aus der Warendefinition ausgeschlossen werden sollte. Erstens weise Gartenglas ganz andere materielle Eigenschaften auf als Solarglas: i) Gartenglas habe je nach den Anforderungen der Kunden unterschiedliche Größen, während Solarglas nur bestimmte vorgegebene Größen habe; ii) Gartenglas könne beidseitig beschichtet sein, während Solarglas für Fotovoltaikmodule nicht beidseitig beschichtet sei. Zweitens habe Gartenglas eine andere Verwendung: es könne nicht entweder für die Herstellung von Fotovoltaikmodulen oder für die Herstellung von Wärmekollektoren verwendet werden.
(27)
Die Kommission weist das Vorbringen aus folgenden Gründen zurück: Erstens ist die Tatsache, dass Solarglas für Gewächshäuser andere Größen hat als Solarglas für Fotovoltaikmodule oder Wärmekollektoren irrelevant, da die Größenanforderungen sowohl bei Fotovoltaikmodulen als auch bei Gewächshäusern variieren können. Außerdem kann jede Ausklammerung von Waren auf einer derartigen Grundlage zu einer möglichen Umgehung der Antidumpingmaßnahmen führen. Zweitens handelt es sich bei dem auf dem Markt verkauften Gartenglas nicht nur um beidseitig beschichtetes Solarglas, sondern es kann auch unbeschichtet oder einseitig beschichtet sein. Außerdem wird beidseitig beschichtetes Glas auch für Fotovoltaikmodule und Wärmekollektoren verwendet, wie in Erwägungsgrund 68 erläutert. Daher ist diese materielle Eigenschaft nicht geeignet, Solarglas für Gewächshäuser von Solarglas für andere Verwendungszwecke zu unterscheiden. Darüber hinaus kann nicht ausgeschlossen werden, dass Solarglas, das für die Herstellung von Gewächshäusern bestimmt ist, für die Herstellung von Fotovoltaikmodulen und/oder Wärmekollektoren verwendet wird.
(28)
Nach der Unterrichtung brachte ein Einführer vor, der Nichtausschluss von Solarglas, das auch als Möbelglas verwendbar sei, aus der Warendefinition führe zu Verwaltungsaufwand und Verzögerungen bei den Unternehmen. Dies sei darauf zurückzuführen, dass Unternehmen jedes Mal, wenn die Zollbehörden der Frage nachgingen, ob die eingeführten Waren von den Maßnahmen betroffen seien, Prüfberichte an die Zollbehörden in der Union senden müssten.
(29)
Nach Auffassung der Kommission sollten diese Glasarten nicht von der Untersuchung ausgeschlossen werden, weil Solarglas potenziell in Gewächshäusern und Möbeln verwendet werden kann. Um sicherzustellen, dass der Wirtschaftszweig der Union angemessen vor den schädigenden Auswirkungen gedumpter Einfuhren geschützt wird, sollten Schlupflöcher, die eine Umgehung ermöglichen, vermieden werden. Die positiven Auswirkungen eines angemessenen Schutzes überwiegen die negativen Auswirkungen des zusätzlichen Verwaltungsaufwands, der dem betroffenen Einführer unter Umständen entstehen könnte.
(30)
Ein anderer ausführender Hersteller brachte vor, dass Floatglas aus der Warendefinition ausgeschlossen werden solle, da das Floatglas, das er herstelle, auf dem Baumarkt und dem Gewächshausmarkt verwendet werde. Zudem werde Floatglas nicht für die Herstellung von Fotovoltaikmodulen verwendet. Auf der Grundlage der von der Kommission in Erwägungsgrund 33 der vorläufigen Verordnung vorgebrachten Argumente bekräftigt die Kommission jedoch, dass Floatglas eindeutig dieselben technischen Eigenschaften aufweist wie Solarglas (siehe Erwägungsgrund 26 der vorläufigen Verordnung). Außerdem wird Floatglas sowohl vom Wirtschaftszweig der Union als auch von den ausführenden Herstellern produziert. Dies wird durch öffentlich verfügbare Informationen im Internet (5) bestätigt. Daher wird dieses Vorbringen zurückgewiesen.
3. Schlussfolgerung
(31)
Da bezüglich der betroffenen Ware und der gleichartigen Ware keine weiteren Stellungnahmen eingingen, werden die Feststellungen in den Erwägungsgründen 26 bis 33 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
C. DUMPING
1. Marktwirtschaftsbehandlung (MWB)
(32)
Nach der vorläufigen Unterrichtung und später nach der endgültigen Unterrichtung brachte ein ausführender Hersteller vor, die Ablehnung seines MWB-Antrags durch die Kommission sei nicht gerechtfertigt. Derselbe Einwand wurde bereits bei der vorläufigen Untersuchung erhoben und in den Erwägungsgründen 43 und 47 der vorläufigen Verordnung von der Kommission zurückgewiesen.
(33)
Der ausführende Hersteller machte geltend, Steuervergünstigungen und Zuschüsse machten nur einen unerheblichen Teil seines Umsatzes aus. Hierzu sei daran erinnert, dass auf dieses Argument sowie auf andere Argumente bereits in einem Schreiben der Kommission an den Ausführer vom 13. September 2013 eingegangen wurde, in dem die Kommission die Partei über ihre MWB-Ermittlung unterrichtete. Insbesondere wurde betont, dass die absolute Höhe des im UZ gewährten Vorteils aufgrund seiner Natur irrelevant für die Beurteilung ist, ob die Verzerrung „von Bedeutung“ ist. Das Vorbringen wird daher zurückgewiesen.
(34)
Aufgrund des dargelegten Sachverhalts wird die Feststellung bestätigt, dass alle Anträge auf MWB abgelehnt werden sollten, wie in den Erwägungsgründen 34 bis 47 der vorläufigen Verordnung ausgeführt.
2. Normalwert
2.1. Wahl eines Vergleichslandes
(35)
In der vorläufigen Verordnung wurde die Türkei als geeignetes Vergleichsland im Sinne des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung ausgewählt. Ein ausführender Hersteller wandte ein, die Türkei sei kein geeignetes Vergleichsland für die Ermittlung des Normalwertes, da es in der Türkei nur einen Solarglashersteller gebe und praktisch kein Solarglas auf den türkischen Markt eingeführt werde. Zudem sei die Gewinnspanne auf dem türkischen Inlandsmarkt für Solarglas besonders hoch, so dass der Normalwert künstlich aufgebläht werde. Außerdem erinnerte der ausführende Hersteller daran, dass bei dem in der Türkei hergestellten Solarglas keine Beschichtungstechnik zum Einsatz komme und dass kein türkisches Solarglas nach dem Floatverfahren hergestellt werde. Deshalb könnten wichtige Faktoren, die für die Ermittlung des Normalwertes notwendig seien, nicht aus dem türkischen Inlandsmarkt für die gleichartige Ware abgeleitet werden. Vielmehr hätten die Unionspreise für die Ermittlung des Normalwertes herangezogen werden sollen.
(36)
Erstens erinnert die Kommission daran, dass in der Türkei keine nennenswerten Handelshemmnisse in Bezug auf die gleichartige Ware bestehen. Daher ist der Schluss unzulässig, dass der türkische Solarglasmarkt für den internationalen Handel abgeriegelt ist. Vielmehr ist der Markt offen, und der auf diesem Inlandsmarkt herrschende Preis für die gleichartige Ware ergibt sich aus dem freien Spiel von Angebot und Nachfrage.
(37)
Zweitens betont die Kommission in Bezug auf die angeblich besonders hohen Gewinne auf dem türkischen Inlandsmarkt, dass sie im UZ auf dem türkischen Markt für die gleichartige Ware keine übermäßige Gewinnspanne gegenüber den von den Unionsherstellern im Bezugszeitraum erzielten Gewinnspannen feststellte.
(38)
Drittens ist ein Drittland aufgrund des Nichtvorhandenseins bestimmter Warentypen in diesem Land nicht automatisch ein ungeeignetes Vergleichsland. Wenn bestimmte Warentypen im Inland nicht verkauft werden, muss die Kommission den Normalwert vielmehr nach Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung, anhand der Herstellkosten im Ursprungsland zuzüglich eines angemessenen Betrags für Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten sowie für Gewinne ermitteln. Die Kostenwirkung der Beschichtung und des Floatverfahrens beruhte auf geprüften Daten des Wirtschaftszweigs der Union.
(39)
Aufgrund des dargelegten Sachverhalts wird der Einwand, dass die Türkei kein geeignetes Vergleichsland sei, zurückgewiesen.
(40)
Die Kommission kann auch nicht das Argument akzeptieren, der Normalwert hätte anhand der in der Union tatsächlich gezahlten Preise ermittelt werden sollen. Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung darf die Kommission den Normalwert nur dann anhand der Unionspreise ermitteln, wenn die Ermittlung anhand von Daten eines geeigneten Vergleichslandes nicht möglich ist. Da festgestellt wurde, dass es ein geeignetes Vergleichsland mit ausreichender Zusammenarbeit seitens eines Herstellers gab, musste die Kommission den Normalwert anhand der Daten dieses Vergleichslandes statt anhand der Unionspreise ermitteln (6).
(41)
Die Kommission bestätigt die Auswahl der Türkei als Vergleichsland im Sinne des Artikels 2 Absatz 7 der Grundverordnung.
2.2. Normalwert
(42)
Ein ausführender Hersteller brachte vor, die Kommission habe bei der Ermittlung des Normalwerts einen Fehler gemacht, da sie als Grundlage lediglich die gewinnbringenden Verkäufe im Vergleichsland herangezogen und auf die nicht gewinnbringenden Verkäufe eine hypothetische Gewinnspanne aufgeschlagen habe.
(43)
Die Kommission bestätigt, dass sie für die Ermittlung des Normalwerts, wie in den Erwägungsgründen 61 und 62 der vorläufigen Verordnung dargelegt und in Artikel 2 Absatz 4 der Grundverordnung vorgeschrieben, nachgeprüft hatte, dass mindestens 80 % der Verkäufe aller Warentypen der gleichartigen Ware auf dem türkischen Inlandsmarkt gewinnbringend waren. Daher wurden bei der Ermittlung des Normalwerts alle Verkäufe auf dem türkischen Inlandsmarkt berücksichtigt, unabhängig davon, ob sie gewinnbringend waren oder nicht. Dieses Vorbringen ist somit unbegründet und wird deshalb zurückgewiesen.
(44)
Da keine weiteren Stellungnahmen zur Ermittlung des Normalwerts eingingen, werden die Erwägungsgründe 58 bis 64 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
2.3. Ausfuhrpreis
(45)
Da keine Stellungnahmen zu den Ausfuhrpreisen eingingen, wird Erwägungsgrund 65 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
2.4. Vergleich
(46)
Nach der vorläufigen Unterrichtung und später nach der endgültigen Unterrichtung brachte ein ausführender Hersteller vor, die Kommission habe seinen Ausfuhrpreis zu Unrecht nach Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe i der Grundverordnung berichtigt. Der Hersteller und der verbundene Händler seien eine wirtschaftlichen Einheit, so dass eine solche Berichtigung unzulässig sei. Abgesehen davon sei die Berichtigung zu hoch, da die Kommission von dem tatsächlichen Aufschlag ausgegangen sei, der nicht die marktüblichen Verhältnisse widerspiegele, sondern vielmehr das Ergebnis einer Vereinbarung über Verrechnungspreise sei. Die Kommission hätte die Berichtigung, wenn überhaupt, auf der Grundlage eines geschätzten Aufschlags vornehmen sollen, zu dem es zwischen einem Hersteller und einem unabhängigen Einführer unter marktüblichen Verhältnissen gekommen wäre.
(47)
Die Untersuchung ergab, dass der ausführende Hersteller zwar selbst eine voll funktionsfähige Exportabteilung hatte, die Verkaufsbedingungen mit Abnehmern in der EU aushandelte, die Produktionsaufträge vergab, den Transport des Endprodukts zu den Unionsabnehmern organisierte und durchführte, alle Frachtdokumente ausstellte, für die Ausfuhrzollabfertigung sorgte und Verkaufsunterlagen erstellte. Somit führten der ausführende Hersteller und der verbundene Händler keine ausfuhrbezogenen Tätigkeiten doppelt aus. Der ausführende Hersteller stellte aber Verkaufsrechnungen für den Händler aus, der wiederum dem Unionshersteller eine Verkaufsrechnung zum vertraglich vereinbarten Preis ausstellte. Der verbundene Händler vereinnahmte die Zahlung, zog einen Aufschlag ab und zahlte den Restbetrag an den ausführenden Hersteller.
(48)
Nach Auffassung der Kommission kann der verbundene Händler somit nicht als interne Verkaufsabteilung angesehen werden, selbst wenn die beiden Unternehmen als wirtschaftliche Einheit angesehen würden; die Kommission hält daher eine Berichtigung nach Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe i für absolut gerechtfertigt. Da die vorgenommene Berichtigung zudem den zwischen den verbundenen Unternehmen tatsächlich in Rechnung gestellten Aufschlag widerspiegelt, gibt es keinen Grund, ihn durch einen anderen theoretischen Betrag zu ersetzen. Das Vorbringen wird daher zurückgewiesen.
(49)
Ein ausführender Hersteller brachte vor, seine Produktionskapazitäten seien viel höher als die des Wirtschaftszweigs der Union, weshalb er bei der Herstellung der betroffenen Ware den Vorteil niedrigerer Kosten habe. Die Kommission solle daher diesen angeblichen Vorteil aus seinen niedrigeren Produktionskosten berücksichtigen und eine notwendige Berichtigung vornehmen.
(50)
Die Kommission kann dieses Vorbringen nicht akzeptieren. Erstens nennt der ausführende Hersteller keine einschlägige Rechtsgrundlage, auf der eine derartige Berichtigung vorgenommen werden könnte. Zweitens ist nicht nachgewiesen, dass geringere Kosten infolge höherer Produktionskapazitäten die Preise oder ihre Vergleichbarkeit im Sinne des Artikels 2 Absatz 10 der Grundverordnung beeinflussen würden. Selbst wenn ein Kostenunterschied nachgewiesen werden könnte, ist nicht klar, wie sich dies im endgültigen Preis widerspiegelt und ob der Kostenunterschied nicht durch einen Unterschied bei anderen Kosten ausgeglichen wird.
(51)
Zudem betrifft der vom ausführende Hersteller genannte Vorteil die Produktionskosten, die im Vergleich zu denen des Wirtschaftszweigs der Union angeblich niedriger sind. In diesem Zusammenhang sei daran erinnert, dass dem ausführenden Hersteller kein MWB gewährt wurde und dass seine Kosten deshalb nicht überprüft wurden. Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung ermittelte die Kommission den Normalwert anhand der tatsächlichen Preise und/oder Kosten des Herstellers im Vergleichsland, da die Preise und Kosten in einem Land ohne Marktwirtschaft nicht das Ergebnis der Marktkräfte sind und mithin keine zuverlässigen Näherungswerte für die Marktpreise oder -kosten darstellen.
(52)
Ein ausführender Hersteller in der VR China machte geltend, dass die Kommission den ab Werk errechneten Ausfuhrpreis eines seiner Wettbewerber berichtigen sollte, indem sie von diesem Preis die von ihm angeblich an einen Dritten gezahlte Dienstleistungsgebühr und Lizenzgebühr abziehe.
(53)
Die Kommission weist dieses Vorbringen zurück. Erstens nennt der ausführende Hersteller keine einschlägige Bestimmung der Grundverordnung, auf deren Grundlage eine derartige Berichtigung vorgenommen werden könnte. Zweitens, selbst wenn dieses Vorbringen unter Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe e der Grundverordnung fiele, der Berichtigungen für Unterschiede bei Transport-, Versicherungskosten, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten vorsieht, bezieht sich diese Bestimmung nicht auf Dienstleistungsgebühren oder Kosten im Zusammenhang mit einer Lizenzvereinbarung. Diese Kosten stellen Unternehmenskosten dar, die regelmäßig einem Hersteller von Waren entstehen, der eine von einem Dritten erworbene Technologielizenz nutzt, unabhängig davon, ob die Waren ausgeführt oder im Inland verkauft werden. Diese Kosten sollten sich daher im endgültigen Preis der Ausfuhr- und der Inlandsverkäufe widerspiegeln. Sie können die Vergleichbarkeit von Ausfuhrpreis und Normalwert somit nicht beeinflussen. Eine Berichtigung nach Artikel 2 Absatz 10 ist folglich nicht gerechtfertigt und das Vorbringen wird deshalb zurückgewiesen.
(54)
Wie in den Erwägungsgründen 67 und 68 der vorläufigen Verordnung erläutert, wurden im Interesse eines gerechten Vergleichs zwischen dem Normalwert und dem Ausfuhrpreis nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede, welche die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, gebührende Berichtigungen vorgenommen.
(55)
So wurden unternehmensspezifische Berichtigungen in allen Fällen vorgenommen, in denen Unterschiede bei Transport-, Seefracht- und Versicherungskosten, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten, Ausfuhrabgaben und Provisionen nachweislich die Vergleichbarkeit der Preise beeinflussten. Allerdings bemerkte die Kommission nach Einführung der vorläufigen Maßnahmen eine irrtümliche Auslassung bei der MwSt.-Berichtigung. Dies wurde im Hinblick auf die Dumpingberechnungen, deren Ergebnisse in der Tabelle in Erwägungsgrund 169 wiedergegeben sind, korrigiert.
(56)
Zwei ausführende Hersteller brachten vor, bei einem Warentyp sei der Vergleich zwischen dem Ausfuhrpreis und dem Normalwert nicht korrekt durchgeführt worden. Das Vorbringen wird in den Erwägungsgründen 67 und 68 behandelt.
2.5. Dumpingspannen
(57)
Da keine Stellungnahmen eingingen, wird die in den Erwägungsgründen 69 bis 73 der vorläufigen Verordnung dargelegte Methode zur Berechnung der Dumpingspannen bestätigt.
(58)
Ein ausführender Hersteller behauptete, er habe im Antidumpingfragebogen bei mehreren Ausfuhrverkäufen der betroffenen Ware in die EU versehentlich falsche Werte für Kosten, Versicherung und Fracht („CIF-Werte“) eingetragen. Die angegebenen CIF-Werte seien zu gering und würden die Dumpingspanne und die Schadensspanne des Unternehmens künstlich erhöhen.
(59)
Die Kommission unterzog diese Behauptung einer eingehenden Prüfung. Nachdem sie die CIF-Preise der betreffenden Geschäfte bei dem Einführer in der EU gegengeprüft und vor Ort überprüft hatte, konnte sie sich von der Berechtigung der Behauptung überzeugen. Dem Vorbringen wurde daher stattgegeben.
(60)
Unter Berücksichtigung der Berichtigung des Normalwerts und des Ausfuhrpreises und da keine weiteren Stellungnahmen eingingen, werden die endgültigen Dumpingspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des CIF-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, wie folgt festgesetzt:
Unternehmen
Dumpingspanne
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
83,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
78,4 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
90,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
41,6 %
Andere mitarbeitende Unternehmen
84,7 %
Alle übrigen Unternehmen
90,1 %
D. SCHÄDIGUNG
1. Definition des Wirtschaftszweigs der Union und der Unionsproduktion
(61)
Bezüglich der Definition des Wirtschaftszweigs der Union und der Unionsproduktion gingen keine Stellungnahmen ein. Daher bestätigt die Kommission die Erwägungsgründe 75 bis 79 der vorläufigen Verordnung.
2. Unionsverbrauch
(62)
Nach der vorläufigen Unterrichtung wurden die vom Antragsteller vorgelegten Zahlen für die Verkaufsmengen der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller anhand von Daten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller aktualisiert. Tabelle 1 wurde entsprechend korrigiert (siehe unten). Die aus den Daten der vorläufigen Verordnung abgeleitete Entwicklung oder die daraus gezogenen Schlussfolgerungen bleiben von dieser Korrektur unberührt und behalten ihre Gültigkeit. Da zum Unionsverbrauch keine Stellungnahmen eingingen, wird die in den Erwägungsgründen 80 bis 82 der vorläufigen Verordnung festgestellte Entwicklung bestätigt.
Tabelle 1
Unionsverbrauch (in 1 000 m2)
2009
2010
2011
UZ
Unionsverbrauch insgesamt
16 596
28 239
33 993
27 412
Index
100
170
205
165
Quelle: Glass for Europe, Antragsteller und Fragebogenantworten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller.
3. Menge, Preis und Marktanteil der gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land
(63)
Aufgrund der bei den Verkäufen des Wirtschaftszweigs der Union vorgenommenen Korrektur (siehe Erwägungsgrund 62) musste auch der Marktanteil der Einfuhren aus dem betroffenen Land korrigiert werden (siehe Tabelle 2). Die aus den Daten der vorläufigen Verordnung abgeleitete Entwicklung oder die daraus gezogenen Schlussfolgerungen bleiben von der Korrektur unberührt.
(64)
Daher bestätigt die Kommission die Erwägungsgründe 83 bis 87 der vorläufigen Verordnung.
Tabelle 2
Einfuhrmenge (in 1 000 m2) und Marktanteil
2009
2010
2011
UZ
Marktanteil
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Index
100
100
250
421
Quelle: Glass for Europe, Antragsteller und Fragebogenantworten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller.
4. Preisunterbietung
(65)
In den Erwägungsgründen 88 und 89 der vorläufigen Verordnung wurde dargelegt, wie die Preisunterbietung im UZ ermittelt wurde. Die gewogenen durchschnittlichen Verkaufspreise je Warentyp der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller, die unabhängigen Abnehmern auf dem Unionsmarkt in Rechnung gestellt und auf ab-Werk-Stufe berichtigt wurden, wurden mit den entsprechenden gewogenen durchschnittlichen Preisen je Warentyp der Einfuhren der in die Strichprobe einbezogenen mitarbeitenden ausführenden Hersteller verglichen. Die fraglichen Einfuhren wurden an den ersten unabhängigen Abnehmer auf dem Unionsmarkt getätigt, und zwar auf CIF-Stufe mit Aufschlägen zur Berücksichtigung der Zollabfertigungs-, Zoll-, Bereitstellungs- und Verladekosten. Diese Berichtigungen führen je nach Warenkontrollnummer zu einer Preiserhöhung um 7 % bis 15 %.
(66)
Der Preisvergleich wurde je Warenkontrollnummer für Geschäftsvorgänge auf derselben Handelsstufe vorgenommen, und zwar nach den im vorangegangenen Erwägungsgrund beschriebenen gebührenden Berichtigungen und nach Abzug von Rabatten und Preisnachlässen. Der Vergleich ergab, dass die Preise der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller durch die gedumpten Einfuhren unterboten wurden, wobei die gewogene durchschnittliche Unterbietungsspanne, ausgedrückt als Prozentsatz des Umsatzes der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller im UZ, zwischen 10,6 % und 26,7 % lag.
(67)
Zwei ausführende Hersteller brachten vor, bei einem Warentyp sei der Preisvergleich nicht korrekt durchgeführt worden. Insbesondere wurde angeführt, beidseitig beschichtetes Solarglas hätte getrennt von einseitig beschichtetem Solarglas verglichen werden sollen. Die Kosten und Preise des beidseitig beschichteten Solarglases seien viele höher als die Kosten und Preise von einseitig beschichtetem Solarglas. Zudem sei der Solartransmissionskoeffizient bei doppelseitig beschichtetem Solarglas „normalerweise“ viel höher als bei einseitig beschichtetem Solarglas. Schließlich merkte ein Ausführer an, bei Fotovoltaikmodulen werde nie beidseitig beschichtetes Glas verwendet, da dessen Preis viel höher sei als der Preis von einseitig beschichtetem Solarglas, wohingegen der Solartransmissionskoeffizient von beidseitig beschichtetem Solarglas für Fotovoltaikmodule derselbe sei wie der von einseitig beschichtetem Solarglas. Bei solarthermischen Anwendungen hingegen sei die höhere Transmission, die bei beidseitig beschichtetem Solarglas erreicht werde, wichtig, da sie viel effizientere solarthermische Anwendungen ermögliche.
(68)
Die Kommission weist die von den ausführenden Herstellern vorgebrachten Argumente aus folgenden Gründen zurück. Erstens stellte der ausführende Hersteller nur allgemeine Behauptungen auf und lieferte keine Beweise für einen durchgängigen Unterschied zwischen den Produktionskosten von einseitig beschichtetem Solarglas und den Produktionskosten von beidseitig beschichtetem Solarglas. Der Wirtschaftszweig der Union behauptete das Gegenteil und brachte vor, dass es je nach der verwendeten Beschichtungstechnik Unterschiede bei den Produktionskosten gebe und dass beidseitig beschichtetes Glas nicht unbedingt teurer sei als einseitig beschichtetes und umgekehrt. Zweitens kann beidseitig beschichtetes Glas tatsächlich eine höhere Solartransmission als einseitig beschichtetes Glas aufweisen (höchstens 98 % bei beidseitig beschichtetem Glas, bis zu 95 % bei einseitig beschichtetem Glas), und diese technische Eigenschaft spielt tatsächlich nur bei solarthermischen Anwendungen eine Rolle, während sie bei Fotovoltaikmodulen irrelevant ist. Im Gegensatz zu dem, was der ausführende Hersteller vorbrachte, wird beidseitig beschichtetes Glas jedoch auch an Hersteller von Fotovoltaikmodulen verkauft und stellt sogar dessen Hauptmarkt dar. Die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union von beidseitig beschichtetem Glas für Wärmekollektoren waren im UZ unerheblich (weniger als 1 % aller Verkäufe von beidseitig beschichtetem Glas; alle anderen Verkäufe waren für Fotovoltaikmodule bestimmt).
(69)
Zu den nach der Einfuhr anfallenden Kosten gingen nach der vorläufigen Unterrichtung zwei Stellungnahmen ein. In der ersten Stellungnahme brachte der Antragsteller vor, die Berichtigungen um Zollabfertigungs-, Zoll-, Bereitstellungs- und Verladekosten sollten viel geringer sein, nämlich 0,26 EUR/m2 für Zollabfertigungs-, Bereitstellungs- und Verladekosten zuzüglich 3 % Zoll statt der angewendeten 0,40 EUR/m2 zuzüglich 3 % Zoll.
(70)
Die zweite Stellungnahme kam von einem ausführenden Hersteller, der anmerkte, dass außer einem Gesamtbetrag von 0,40 EUR/m2 zur Abdeckung der Bereitstellungskosten, der Zollabfertigungsgebühren und der vorübergehenden Verwahrung der eingeführten Waren am Einfuhrort, keine aufgeschlüsselten Angaben offengelegt worden sei. Zudem seien die Kriterien zur Beurteilung, ob eine Berichtigung als angemessen erachtet werde oder nicht, nicht erläutert worden.
(71)
Die fraglichen Berichtigungen, die von der Kommission vorgenommen wurden, beruhten auf geprüften Daten von Einführern von in der VR China hergestelltem Solarglas und spiegeln die tatsächlichen gewogenen Durchschnittskosten wider, die bei der Einfuhr der betroffenen Ware im UZ anfielen. Der Antragsteller legte dagegen eine Aufstellung der üblichen Standardgebühren vor, die ein unabhängiger Spediteur für Einfuhren aus China in Standard-Seecontainern verlangt. Diese Aufstellung ist kein gültiger Nachweis für die tatsächlichen Kosten, die Spediteure für Einfuhren der betroffenen Ware im UZ in Rechnung stellten. Daher wird das Vorbringen des Antragstellers zurückgewiesen.
(72)
Bezüglich des Vorbringens des ausführenden Herstellers sei gesagt, dass keine weitere Aufschlüsselung der 0,40 EUR/m2 vorgelegt werden konnte, da es sich bei diesem Betrag um einen gewogenen Durchschnitt handelt, der aus zahlreichen tatsächlichen Rechnungen ermittelt wurde, die im UZ bei den Einfuhren von chinesischem Solarglas in verschiedenen Häfen der EU ausgestellt wurden. Die Kosten, die nach der Einfuhr tatsächlich anfielen, variieren somit je nach Eingangshafen in der EU, Warentyp, Inanspruchnahme der vorübergehenden Verwahrung am Einfuhrort usw.
(73)
Zudem wird die von der Kommission in der vorläufigen Verordnung vorgenommene Berichtigung der nach der Einfuhr anfallenden Kosten als angemessen erachtet, da sie auf geprüften tatsächlichen Rechnungen für Einfuhren von chinesischem Solarglas beruhen, die unabhängigen Einführern ausgestellt wurden.
(74)
Da keine weiteren Stellungnahmen zur angewandten Methode zur Berechnung der Preisunterbietung eingingen, wird die in den Erwägungsgründen 89 und 90 der vorläufigen Verordnung dargelegte Methode bestätigt.
5. Makroökonomische Indikatoren
(75)
Wie in Erwägungsgrund 92 der vorläufigen Verordnung dargelegt, unterschied die Kommission für die Zwecke der Schadensanalyse zwischen makroökonomischen und mikroökonomischen Schadensindikatoren. Die makroökonomischen Indikatoren im Bezugszeitraum wurden anhand der Daten analysiert, die der Wirtschafszweig der Union in Bezug auf alle Unionshersteller, die sich im Verlauf der Untersuchung meldeten, vorlegte.
(76)
Ein ausführender Hersteller brachte vor, die Kommission habe die Schadensanalyse nicht nach Artikel 3 Absätze 2 und 5 der Grundverordnung durchgeführt, da sie sie auf der Grundlage zweier getrennter und angeblich uneinheitlicher Datensätze, nämlich der makro- und der mikroökonomischen Schadensindikatoren, durchgeführt habe. Zudem lasse die angebliche Uneinheitlichkeit der auf zwei Datensätzen beruhenden Analyse ernsthafte Zweifel an der Angemessenheit, Fairness und Objektivität des Gesamtschadensbilds aufkommen.
(77)
Nach der endgültigen Unterrichtung wiederholte dasselbe Unternehmen sein Vorbringen. Es nannte auch einige frühere Untersuchungen, bei denen die Organe der Union verschiedene Datensätze in inkonsequenter Weise Makro- oder Mikrodaten zugeordnet haben sollen.
(78)
Die Kommission kann dieses Vorbringen nicht akzeptieren. Die Methode wird in Fällen, in denen mit Stichproben gearbeitet wird, angewendet, um die Lage des Wirtschaftszweigs der Union zu analysieren und neben den Entwicklungen innerhalb der Stichprobe auch die Entwicklungen innerhalb des gesamten Wirtschaftszweigs der Union zu berücksichtigen. Alle in Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung vorgeschriebenen Faktoren wurden bei der Analyse berücksichtigt. Die Schlussfolgerung zur Schädigung wird ebenfalls auf der Grundlage all dieser Faktoren gezogen. Die Schadensanalyse wurde somit nach Artikel 3 Absätze 2 und 5 der Grundverordnung durchgeführt.
(79)
Da keine weiteren Stellungnahmen vorliegen, bestätigt die Kommission die Erwägungsgründe 90 bis 94 der vorläufigen Verordnung.
(80)
Bei den von der Kommission in den Erwägungsgründen 95 bis 103 der vorläufigen Verordnung analysierten makroökonomischen Indikatoren veränderte sich der Marktanteil der Unionshersteller geringfügig (siehe Tabelle 5), da die Zahlen für die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union korrigiert wurden (siehe Erwägungsgrund 62). Die aus den Daten der vorläufigen Verordnung abgeleitete Entwicklung und die daraus gezogenen Schlussfolgerungen bleiben von dieser Korrektur jedoch unberührt. Daher bestätigt die Kommission die Erwägungsgründe 95 bis 105 der vorläufigen Verordnung.
Tabelle 5
Verkaufsmenge und Marktanteil
2009
2010
2011
UZ
Verkaufsmenge (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Index
100
172
181
123
Marktanteil
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Index
100
101
88
74
Quelle: Glass for Europe, Antragsteller und Fragebogenantworten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller.
6. Mikroökonomische Indikatoren
(81)
Nach der vorläufigen Unterrichtung wurden die Produktionskosten je Einheit der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller aktualisiert. Tabelle 7 änderte sich daher geringfügig (siehe unten). Die aus den Daten der vorläufigen Verordnung abgeleitete Entwicklung und die daraus gezogenen Schlussfolgerungen bleiben von dieser Korrektur unberührt und behalten ihre Gültigkeit. Da keine weiteren Stellungnahmen vorliegen, bestätigt die Kommission die Erwägungsgründe 106 bis 123 der vorläufigen Verordnung.
Tabelle 7
Durchschnittliche Verkaufspreise in der Union
2009
2010
2011
UZ
Produktionskosten je Einheit (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Quelle: Fragebogenantworten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller.
7. Schlussfolgerung zur Schädigung
(82)
Da keine weiteren Stellungnahmen eingingen, bestätigt die Kommission die Schlussfolgerung in den Erwägungsgründen 124 bis 129 der vorläufigen Verordnung, wonach der Wirtschaftszweig der Union eine bedeutende Schädigung im Sinne des Artikels 3 Absatz 5 der Grundverordnung erlitten hat.
E. SCHADENSURSACHE
1. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(83)
In den Erwägungsgründen 131, 132 und 133 der vorläufigen Verordnung gelangte die Kommission zu dem Schluss, dass ein ursächlicher Zusammenhang zwischen der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union und den gedumpten Einfuhren aus der VR China besteht. Diese Schlussfolgerung wurde von mehreren interessierten Parteien in Frage gestellt; sie waren der Auffassung, zwischen dem Anstieg der Einfuhren aus dem betroffenen Land und der Schädigung bestehe kein nachvollziehbarer, in sich schlüssiger zeitlicher Zusammenhang. Dies sei darauf zurückzuführen, dass die chinesischen Einfuhren von 2009 bis 2011 deutlich anstiegen. Zudem habe der durchschnittliche Preis der chinesischen Einfuhren im Jahr 2011 bei 4,96 EUR/m2 und damit nahe am Preis im Jahr 2012 (4,38 EUR/m2) gelegen.
(84)
Dieselben Parteien merkten an, die Schlussfolgerung, wonach die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union auf die chinesischen Einfuhren im Jahr 2012 zurückzuführen sei, stehe im Widerspruch zu der Feststellung, dass die chinesischen Einfuhren im Jahr davor keine negativen Auswirkungen gehabt hätten, insbesondere nicht auf die Gewinnspanne des Wirtschaftszweigs der Union, obwohl der durchschnittliche Einfuhrpreis sehr ähnlich gewesen sei.
(85)
Vom Beginn des Bezugszeitraums bis zum Ende des UZ stiegen die Einfuhren um 596 %, während sich ihr Marktanteil um 321 % erhöhte. Die Einfuhrpreise gingen im Bezugszeitraum um 27,2 % zurück.
(86)
Es trifft zwar zu, dass die Gewinnspanne des Wirtschaftszweigs der Union im Jahr 2011 nur wenig geringer war als 2010, obwohl die Einfuhren aus der VR China bereits 2011 stark anstiegen. Im Laufe des Jahres 2011 nahm der Unionsverbrauch an Solarglas aber beträchtlich zu, nämlich um 20,4 % von 2010 bis 2011, während die Einfuhren aus der VR China im selben Zeitraum um 150 % stiegen. Im UZ nahm die Menge der Einfuhren aus der VR China gegenüber 2011 erneut um mehr als 35 % zu, während der Verbrauch gleichzeitig um etwas mehr als 19 % zurückging. Dies zeigt eindeutig, dass zwischen der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union im UZ und dem starken Anstieg der gedumpten Einfuhren aus der VR China ein zeitlicher Zusammenhang bestand. Im Übrigen dauert es logischerweise eine gewisse Zeit, bis die Unionshersteller einige der negativen Auswirkungen der gestiegenen subventionierten Einfuhren zu spüren bekommen (zum Beispiel Verlust von Kunden, geschäftliche Verluste, Rückgang von Kapitalrendite und Cashflow usw.). Mithin wird das Vorbringen zurückgewiesen.
(87)
Nach der endgültigen Unterrichtung brachten dieselben Parteien vor, der zeitliche Zusammenhang zwischen der erlittenen bedeutenden Schädigung und den gedumpten chinesischen Einfuhren könne nicht auf der Grundlage des gesamten Bezugszeitraums von 2009 bis zum Ende des UZ beurteilt werden, ohne die im Verlauf dieses Zeitraums eingetretenen Entwicklungen zu berücksichtigen.
(88)
Die Kommission analysierte auch die im Verlauf des Bezugszeitraums eingetretenen Entwicklungen. Die Tatsache, dass der Wirtschaftszweig der Union 2011 tatsächlich noch Gewinne erwirtschaftete, obgleich die Einfuhren aus der VR China in jenem Jahr bereits stiegen, ändert nichts an der Schlussfolgerung, dass im UZ ein zeitlicher Zusammenhang zwischen der vom Wirtschaftszweig der Union erlittenen Schädigung und den gedumpten chinesischen Einfuhren bestand.
(89)
Im UZ war der Verbrauch um gut 19 % rückläufig; die chinesischen ausführenden Hersteller hingegen
-
weiteten ihren Marktanteil um 12,4 Prozentpunkte gegenüber 2011 aus, wohingegen der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union um 12,3 Prozentpunkte schrumpfte,
-
steigerten die Mengen der Einfuhren aus der VR China um mehr als 35 %, wohingegen die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union um 32 % zurückgingen, und
-
senkten ihre bereits sehr niedrigen Ausfuhrpreise um mehr als 10 %, unterboten die Preise des Wirtschaftszweigs der Union um bis zu 26,7 % und trugen somit zu den Verlusten des Wirtschaftszweigs der Union im UZ bei.
(90)
Auf der Grundlage der vorstehenden Analyse gelangt die Kommission zu dem Schluss, dass die gedumpten Einfuhren zu Preisen, welche die Preise des Wirtschaftszweigs der Union fortlaufend unterboten, und der erhebliche Anstieg des Marktanteils dieser Einfuhren die bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union verursachten.
(91)
Da zu den Auswirkungen der gedumpten Einfuhren keine weiteren Stellungnahmen eingingen, bestätigt die Kommission die Erwägungsgründe 131, 132 und 133 der vorläufigen Verordnung.
2. Auswirkungen anderer Faktoren
2.1. Einfuhren aus Drittländern
(92)
Aufgrund der bei den Verkaufsdaten des Wirtschaftszweigs der Union vorgenommenen Korrektur (siehe Erwägungsgrund 62) änderte sich auch der Marktanteil der Einfuhren aus Drittländern geringfügig (siehe korrigierte Tabelle 11). Die aus den Daten der vorläufigen Verordnung abgeleitete Entwicklung und die daraus gezogenen Schlussfolgerungen bleiben von der Korrektur jedoch unberührt.
(93)
Da keine weiteren Stellungnahmen vorliegen, bestätigt die Kommission die Erwägungsgründe 134 bis 137 der vorläufigen Verordnung.
Tabelle 11
Einfuhren aus Drittländern (in 1 000 m2)
Drittländer
2009
2010
2011
UZ
Marktanteil
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Index
100
74
90
88
Quelle: Glass for Europe, Antragsteller und Fragebogenantworten der Unionshersteller.
2.2. Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Union
(94)
Eine Partei äußerte Zweifel an den Feststellungen der Kommission in Erwägungsgrund 139 der vorläufigen Verordnung, wonach der Rückgang der Ausfuhrverkäufe der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller im UZ höchstwahrscheinlich auf die sehr niedrigen Preise chinesischer Ausfuhren in den wichtigsten Ausfuhrmärkten des Wirtschaftszweigs der Union (USA und Kanada) zurückzuführen ist. Diese Schlussfolgerung sei nicht gerechtfertigt, da es auch 2011 chinesische Ausfuhren gegeben habe und es somit keinen Grund gebe, warum erst 2012 Auswirkungen zu spüren gewesen sein sollten. Der eigentliche Grund für die geringen Ausfuhrverkäufe des Wirtschaftszweigs der Union sei der, dass der Wirtschaftszweig nicht wettbewerbsfähig gewesen sei und bei rückläufigen Weltmarktpreisen nicht wettbewerbsfähig habe bleiben können. Der Rückgang der Ausfuhrverkäufe des Wirtschaftszweigs der Union im UZ habe daher das Seine zu der erlittenen Schädigung beigetragen.
(95)
Die Ausfuhrverkäufe der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller hätten 2009 (in der Anlaufphase) mengenmäßig 20 % ihrer Gesamtverkäufe ausgemacht, 2010 habe ihr Anteil bei 11 % gelegen und 2011, im Jahr mit den meisten Verkäufen, lediglich bei 14 %. 2012 sei ein weiterer Rückgang auf 5 % zu verzeichnen gewesen.
(96)
Die Kommission weist diese Vorbringen aus folgenden Gründen zurück: Der Unionsmarkt, einer der größten Märkte weltweit, war und ist der wichtigste Markt für den Wirtschaftszweig der Union und nicht etwa die Märkte von Drittländern. Im Übrigen führt die Tatsache, dass Solarglas vergleichsweise schwer und zerbrechlich ist, zu zusätzlichen Kosten beim Transport über längere Strecken (aufgrund von Bruch und Korrosion). Wenn man die Informationen zugrunde legt, die der Kommission aufgrund der Fragebogenantworten der in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller zur Verfügung stehen, waren die Preise der chinesischen Ausfuhren in die wichtigsten Ausfuhrmärkte des Wirtschaftszweigs der Union tatsächlich sehr niedrig und gingen im UZ gegenüber 2011 sogar noch weiter zurück. Dies zeigt, dass die geringere Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Union in erster Linie den immer billigeren Ausfuhren aus der VR China zuzuschreiben ist, die, wie die Untersuchung bestätigte, auch auf Drittlandsmärkte gelangten.
(97)
Nach der endgültigen Unterrichtung brachte dieselbe Partei vor, die Untersuchung betreffe den Unionsmarkt und befasse sich nicht mit einer angeblich unfairen Preisgestaltung auf Drittlandsmärkten.
(98)
Außerdem würden die EU-Organe, selbst wenn man einmal annähme, dass ihre Feststellungen zuträfen, die durch andere Faktoren verursachte Schädigung den gedumpten Einfuhren in die Union zuschreiben. Bei den angeblich niedrigpreisigen oder subventionierten Ausfuhren aus der VR China in Drittländer handele es sich nicht um die gedumpten Einfuhren in die EU, folglich seien sie als anderer Faktor zu betrachten, dessen schädliche Auswirkungen nicht den gedumpten Einfuhren zugeschrieben werden dürfe.
(99)
Die Kommission weist dieses Vorbringen zurück. Sie untersuchte nicht, ob die Preise der Einfuhren aus der VR China in Drittländer gedumpt und/oder subventioniert sind. Sie traf lediglich anhand der Preise der Ausfuhren in Drittländer, die von den in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Herstellern angegeben wurden, die Feststellung, dass diese Preise in den vergangenen Jahren kontinuierlich zurückgingen.
(100)
Desgleichen analysierte die Kommission den Preisrückgang der Einfuhren aus der VR China in Drittländer als separaten Faktor; sie brachte ihn nicht mit den gedumpten Einfuhren in die Union in Verbindung. Dieser Sachverhalt wurde lediglich als eine mögliche Erklärung für den Rückgang der Ausfuhren des Wirtschaftszweigs der Union auf seine wichtigsten Drittlandsmärkte herangezogen, und zwar unter Berücksichtigung der Tatsache, dass diese Märkte nicht die wichtigsten Märkte für den Wirtschaftszweig der Union waren und es auch niemals gewesen sind. Sogar in den Spitzenjahren 2010 und 2011 wurden mehr als 85 % der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt getätigt.
(101)
Daher wird die Schlussfolgerung in Erwägungsgrund 140 der vorläufigen Verordnung, dass die verschlechterte Ausfuhrleistung der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union nicht aufheben kann, bestätigt.
2.3. Entwicklung des Verbrauchs, der Produktionskapazität und der Kapazitätsauslastung
(102)
Eine Partei brachte vor, die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union sei durch den Rückgang des Unionsverbrauchs bedingt. Dies sei der einzige Faktor, der 2012 offenbar erstmals zurückging und dem die Schädigung nach vernünftigem Ermessen zugeschrieben werden könne; die Einfuhren aus der VR China hätten hingegen bereits 2011 eingesetzt, und zwar zu ähnlichen Preisen wie 2012. Nach der endgültigen Unterrichtung wiederholte dieselbe Partei ihr Vorbringen.
(103)
Tatsächlich verzeichnete der Verbrauch 2012 einen Rückgang gegenüber den Vorjahren. Die Analyse der Kommission erstreckt sich jedoch vom Beginn des Bezugszeitraums bis zum Ende des UZ, und in diesem Zeitraum erhöhte sich der Unionsverbrauch insgesamt um 65 %. Der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union war im Bezugszeitraum kontinuierlich stark rückläufig, er verringerte sich nämlich insgesamt um 25,7 %, während sich der Marktanteil der Einfuhren aus der VR China um 321 % ausweitete. Die chinesischen Einfuhren stiegen im Bezugszeitraum um 596 % an.
(104)
Im Übrigen lag der Unionsverbrauch im UZ noch immer auf einem ähnlichen Niveau wie 2010, also dem Jahr, in dem der Wirtschaftszweig der Union einen angemessenen Gewinn erzielte, wie aus Tabelle 10 ersichtlich ist. Mithin kann der Rückgang des Unionsverbrauchs im UZ als solcher nicht zu den Verlusten des Wirtschaftszweigs der Union im UZ geführt haben. Zudem schrumpfte der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union von 2010 bis 2012 um 26,6 %, während sich der Marktanteil der chinesischen Einfuhren im selben Zeitraum um 318 % vergrößerte. Hätte der Verbrauchsrückgang im UZ tatsächlich die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union verschuldet, so hätte er sich auch auf die Einfuhren aus der VR China auswirken müssen. Dies war jedoch eindeutig nicht der Fall. Im Gegenteil, sowohl die Menge als auch der Marktanteil der Einfuhren aus der VR China nahmen im UZ deutlich zu.
(105)
Die Kommission weist dieses Vorbringen daher zurück und bestätigt die in den Erwägungsgründen 141 und 142 der vorläufigen Verordnung gezogenen Schlussfolgerungen.
(106)
Was die in Tabelle 4 der vorläufigen Verordnung dargestellte Produktionskapazität des Wirtschaftszweigs der Union betrifft, so vertritt die Kommission die Auffassung, dass ihr Anstieg eindeutig der Entwicklung des Unionsverbrauchs entsprach, der bis 2011 eine Zunahme verzeichnete.
(107)
Die Kommission stellte außerdem fest, dass die Hauptursache für die Ausweitung der Produktionskapazität von 2011 bis zum Ende des UZ um 12,5 % der Eintritt eines Unternehmens in den Solarglasmarkt war und dass die Produktionskapazität aller anderen Unternehmen am Markt im gleichen Zeitraum geringfügig zurückging.
(108)
Folglich ist die Kommission der Ansicht, dass die Entwicklung der Produktionskapazität des Wirtschaftszweigs der Union insgesamt gesehen der Entwicklung des Unionsverbrauchs folgte. Ihrer Auffassung nach kann die hohe Produktionskapazität des Wirtschaftszweigs der Union, die bereits zu Beginn des Bezugszeitraum hoch war und dies auch im UZ blieb, den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union nicht aufheben.
(109)
Nach der endgültigen Unterrichtung beanstandeten mehrere Parteien, die Kommission habe es versäumt, die angebliche Überkapazität als eine wichtige Ursache für die Schädigung zu berücksichtigen. Im Bezugszeitraum sei die Kapazitätssteigerung nicht durch den Verbrauchsanstieg gerechtfertigt gewesen; im Wirtschaftszweig der Union klaffe ständig eine gewaltige Lücke zwischen der Produktionskapazität und dem Verbrauch, was wirtschaftlich nicht sinnvoll sei. Eine Partei brachte ferner vor, die Tatsache, dass zwischen 2011 und dem Ende des UZ ein neues Unternehmen in den Markt eingetreten sei, habe zu der erlittenen Schädigung beigetragen, da sich dadurch der Wettbewerb auf dem Inlandsmarkt der Union verschärft habe.
(110)
Außerdem habe der rückläufige Unionsverbrauch und die steigende Produktionskapazität in Verbindung mit dem Rückgang der Ausfuhrverkäufe eine geringe Kapazitätsauslastung zur Folge. Diese geringe Kapazitätsauslastung verursache hohe Fixkosten, die nach Ansicht der betreffenden Parteien schwerwiegende Auswirkungen auf die Solarglasindustrie der Union hätten.
(111)
Die Kommission weist darauf hin, dass das Kapazitätsniveau des gesamten Wirtschaftszweigs der Union über den ganzen Bezugszeitraum hinweg kontinuierlich höher lag als der Gesamtverbrauch der Union. Dies hat indessen nicht verhindert, dass die in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen des Wirtschaftszweigs der Union in den beiden Jahren vor dem UZ Gewinne erwirtschafteten, während sie lediglich im UZ beträchtliche Verluste von -14,5 % einfuhren.
(112)
Zudem erhöhte sich die Kapazität der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller von 2010 bis 2011 nur um 4 % und von 2011 bis zum UZ um 2,6 %, was einem moderaten Gesamtanstieg um 6,7 % von 2010 bis zum UZ entsprach.
(113)
Somit bestand die Diskrepanz zwischen Verbrauch und Kapazität während des gesamten Bezugszeitraums und kann, auch wenn sie im UZ etwas größer war, nicht die gewaltigen Verluste der in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen im UZ erklären. Infolgedessen weist die Kommission das Vorbringen zurück, das Kapazitätsniveau des Wirtschaftszweigs der Union sei wirtschaftlich nicht sinnvoll.
(114)
Was das Argument betrifft, der 2012 neu hinzugekommene Marktteilnehmer habe zur Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union beigetragen, so weist die Kommission darauf hin, dass dieser neue Marktteilnehmer zwar eine hohe Kapazität installiert hatte, seine Produktions- und Verkaufsmengen jedoch sehr begrenzt waren und im UZ nur etwa 2 % der gesamten EU-Verkäufe ausmachten. Folglich hatte sein Markteintritt kaum Auswirkungen auf die Leistungsfähigkeit des Wirtschaftszweigs der Union insgesamt, außer dass er die Kapazitäts- und Kapazitätsauslastungsdaten des Wirtschaftszweigs erheblich aufblähte. Lässt man nämlich die Daten dieses Unternehmens außer Betracht, so hat sich die Kapazität aller übrigen Unionshersteller von 2011 bis 2012 tatsächlich verringert.
(115)
Die Untersuchung bestätigte auch nicht, dass sich die Fixkosten schwerwiegend auf die Solarglasindustrie auswirkten. Tatsächlich bewegten sich die durchschnittlichen Fixkosten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller im UZ in einer Spanne von 25 % bis 35 % der gesamten Produktionskosten. In den Jahren zuvor, d. h. 2010 und 2011, war der Prozentsatz der Fixkosten geringfügig niedriger, lag jedoch innerhalb derselben Spanne. Die zeigt deutlich, dass die hohe Kapazität im UZ offensichtlich Auswirkungen auf die Produktionskosten hatte, dass diese Auswirkungen jedoch unbedeutend waren und die hohen Verluste im UZ nicht erklären können, insbesondere im Vergleich mit den in früheren Jahren erzielten Gewinnen. Hinzu kommt, dass die Kapazitätsauslastung der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller im Vergleich zu früheren Jahren zwar zurückging, im UZ aber noch immer 65 % betrug.
(116)
Des Weiteren hat die Kommission bei ihrer Analyse berücksichtigt, dass die installierte Kapazität für die Herstellung anderer Glastypen, die nicht Gegenstand dieser Untersuchung sind, angepasst werden kann. Auch aus diesem Grund kann die Kommission dem Vorbringen der interessierten Partei, die hohe installierte Kapazität sei wirtschaftlich nicht sinnvoll, nicht folgen.
(117)
Aufgrund des vorstehenden Sachverhalts weist die Kommission die Vorbringen der Parteien zurück und bekräftigt erneut, dass die sowohl getrennt als auch kumulativ analysierten Entwicklungen von Verbrauch, Kapazität und Kapazitätsauslastung im Bezugszeitraum den ursächlichen Zusammenhang zwischen der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union und den subventionierten Einfuhren nicht aufheben können.
2.4. Entwicklung bei Solarmodulen
(118)
Zwei Parteien wandten ein, die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union sei nicht nur auf die Entwicklung des Verbrauchs der betroffenen Ware zurückzuführen, sondern auch auf den Rückgang des Verbrauchs von Solarmodulen und die Ende 2011/Anfang 2012 verzeichneten Verluste der betreffenden Branche. Die Auswirkungen der finanziellen Notlage der Solarpaneelhersteller auf den Markt für Solarglas hätten sich erst Ende 2011 und im Jahr 2012 bemerkbar gemacht, da zwischen beiden Vorgängen zwangsläufig eine gewisse Zeit vergehe.
(119)
Eine Partei brachte nach der endgültigen Unterrichtung dieselben Argumente erneut vor.
(120)
In Erwägungsgrund 143 der vorläufigen Verordnung stellte die Kommission zwar tatsächlich fest, dass sich die bei Solarmodulen beobachteten Entwicklungen stark auf den Verbrauch von Solarglas auswirken, da 80 bis 85 % der Solarglasverkäufe an Hersteller von Solarmodulen gehen (Fotovoltaikmodule aus kristallinem Silicium und Dünnschicht-Fotovoltaikmodule). Wie in den Erwägungsgründen 143 und 144 der vorläufigen Verordnung erwähnt, stieg der Verbrauch von Solarmodulen im Bezugszeitraum, also 2009-2012, aber kontinuierlich an und war trotz eines Rückgangs im Jahr 2012 noch immer um 221 % höher als 2009 und um 44 % höher als 2010 (7). Zudem wurde festgestellt, dass die Senkung der Einspeisungstarife Ende 2011/Anfang 2012 den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren von Solarmodulen und der festgestellten bedeutenden Schädigung nicht aufhob (8), da die Nachfrage nach Solarmodulen im Zeitraum von 2009 bis 2012 relativ hoch blieb.
(121)
Aus dem dargelegten Sachverhalt zieht die Kommission den Schluss, dass der Rückgang des Verbrauchs von Solarmodulen im Jahr 2012 für sich genommen nicht als Faktor betrachtet werden kann, der den ursächlichen Zusammenhangs zwischen den gedumpten Einfuhren von Solarglas aus der VR China und der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union aufheben könnte.
(122)
Da auch die Nachfrage nach Solarmodulen von 2009 bis 2012 vergleichsweise hoch blieb und die Nachfrage nach Solarglas im selben Zeitraum um 65 % zunahm, können die Auswirkungen der finanziellen Lage der Solarmodulhersteller Ende 2011/Anfang 2012 auf den Verbrauch von Solarglas für sich genommen nicht als ein Faktor betrachtet werden, der den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren von Solarglas aus der VR China und der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union aufheben könnte.
(123)
Da keine weiteren Stellungnahmen eingingen, wird die Schlussfolgerung in Erwägungsgrund 144 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
2.5. Schlussfolgerung zur Schadensursache
(124)
Aufgrund des dargelegten Sachverhalts bestätigt die Kommission ihre Feststellungen in den Erwägungsgründen 130 bis 133 der vorläufigen Verordnung, wonach die Einfuhren der betroffenen Ware aus dem betroffenen Land im UZ gedumpt waren und dass sie die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union unterboten. Zwischen dem Anstieg der gedumpten Einfuhren und der Verschlechterung der Lage des Wirtschaftszweigs der Union ist außerdem ein eindeutiger zeitlicher Zusammenhang erkennbar. Die gedumpten Einfuhren standen in direktem Wettbewerb mit der Produktion des Wirtschaftszweigs der Union und verursachten dort im Bezugszeitraum Rentabilitäts- und Marktanteilseinbußen. Andere etwaige Ursachen für die Schädigung wurden oben analysiert; dabei wurde festgestellt, dass keiner dieser Faktoren, weder einzeln noch kumulativ betrachtet, den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren aus der VR China und der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union aufhebt.
(125)
Neue Beweise zur Änderung dieser Schlussfolgerung wurden nicht erbracht, und da zur Schlussfolgerung zur Schadensursache keine weiteren Stellungnahmen eingingen, bestätigt die Kommission die Erwägungsgründe 145 und 146 der vorläufigen Verordnung.
F. UNIONSINTERESSE
1. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(126)
Da zum Interesse des Wirtschaftszweigs der Union keine Stellungnahmen eingingen, bestätigt die Kommission die Erwägungsgründe 148 bis 151 der vorläufigen Verordnung.
2. Interesse der unabhängigen Einführer und Händler
(127)
Da zum Interesse der unabhängigen Einführer und Händler keine Stellungnahmen eingingen, bestätigt die Kommission die Erwägungsgründe 152, 153 und 154 der vorläufigen Verordnung.
3. Interesse der Ausgangsstofflieferanten
(128)
Da zum Interesse der Ausgangsstofflieferanten keine Stellungnahmen eingingen, bestätigt die Kommission den Erwägungsgrund 155 der vorläufigen Verordnung.
4. Interesse der Verwender
(129)
Ein Verwender meldete sich und gab an, dass die Antidumpingmaßnahmen ihn nicht betreffen würden, da er kein in der VR China hergestelltes Solarglas verwendet habe und auch nicht beabsichtige, dies zu tun.
(130)
Ein ausführender Hersteller merkte an, die Einführung eines Antidumpingzolls auf chinesisches Solarglas könne der Solarglasbranche der Union zwar geringfügig nützen, würde der Fotovoltaik- und der Solarthermiebranche aber sehr schaden, weil sie mehr für die betroffene Ware zahlen müssten. Sie würde auch dem Umweltschutzziel der Union zuwiderlaufen, da sie zu höheren Preisen für Fotovoltaikmodule und solarthermische Anwendungen führen würde, zudem würde sie die Solarglasbranche begünstigen, die seiner Auffassung nach energieintensiv sei.
(131)
Wie in Erwägungsgrund 157 der vorläufigen Verordnung erwähnt, wird die Einführung der Antidumpingzölle nur sehr begrenzte Auswirkungen (weniger als 1 %) auf die Gesamtkosten der Solarmodule haben. Es wurden keine Beweise vorgelegt, welche die Genauigkeit dieser Analyse in Frage stellen würden. Das Vorbringen wird daher zurückgewiesen.
(132)
Da keine weiteren Stellungnahmen zum Unionsinteresse eingingen, bestätigt die Kommission die Erwägungsgründe 155 bis 159 der vorläufigen Verordnung.
5. Wettbewerbsaspekte
(133)
Da keine Stellungnahmen zu den in den Erwägungsgründen 160 bis 163 der vorläufigen Verordnung genannten Wettbewerbsaspekten eingingen, bestätigt die Kommission die betreffenden Erwägungsgründe.
6. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(134)
Es gingen keine Stellungnahmen ein, die zu einer Änderung der in der vorläufigen Verordnung dargelegten Analyse des Unionsinteresses führen würden. Daher bestätigt die Kommission Erwägungsgrund 164 der vorläufigen Verordnung.
G. ENDGÜLTIGE ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
1. Schadensbeseitigungsschwelle
(135)
Mehrere interessierte Parteien kritisierten die Zielgewinnspanne für den Wirtschaftszweig der Union in Erwägungsgrund 167 der vorläufigen Verordnung, da eine derart hohe Gewinnerwartung von 8,3 % nicht realistisch sei. Die im Jahr 2010 erzielte Gewinnspanne von 8,3 % sei die höchste im ganzen Bezugszeitraum, weil 2010 für die weltweite Fotovoltaikbranche das beste Jahr gewesen sei. Die Solarglasbranche der Union könne 2012 auch ohne Dumping nicht dieselbe Gewinnspanne erzielen, da die Fotovoltaikmodulbranche weltweit wie auch in der EU 2012 in eine tiefe Rezession gerutscht sei.
(136)
Die Kommission weist diesen Einwand zurück. Die Kommission zog als Zielgewinnspanne den durchschnittlichen Gewinn heran, den die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller 2010 erzielten, als die Einfuhren der betroffenen Ware aufgrund ihres noch geringen Umfangs die normalen Wettbewerbsbedingungen noch nicht haben verzerren können. Daher entspricht die zur Ermittlung der Schadensbeseitigungsschwelle verwendete Gewinnspanne einem Zeitraum, in dem der Wirtschaftszweig der Union durchaus einen Gewinn unter normalen Wettbewerbsbedingungen erwarten konnte, weil er noch nicht von den gedumpten Einfuhren betroffen war (9).
(137)
Zudem war nicht 2010 das beste Jahr der Solarglasbranche, wie die Parteien behaupteten, sondern 2011, als der Unionsverbrauch und die Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Union am höchsten waren.
(138)
Nach der endgültigen Unterrichtung stellte eine Partei die Verwendung der Gewinnspanne als Zielgewinnspanne erneut in Frage. Sie forderte die Kommission auf, alle anderen Faktoren zu berücksichtigen, welche die Rentabilität im UZ beeinflussten. Die angemessene Zielgewinnspanne könne nicht über 5 % liegen.
(139)
Die Kommission weist dieses Vorbringen aus folgenden Gründen zurück: Der verwendete Zielgewinn beruht nicht auf Schätzungen, sondern auf einem tatsächlichen Gewinn, den der Wirtschaftszweig der Union vor der durch die gedumpten chinesischen Einfuhren verursachten Wettbewerbsverzerrung erzielte. Die Kommission hält diesen Gewinn für angemessen und hat der Tatsache Rechnung getragen, dass die Marktlage abgesehen von den Auswirkungen der gedumpten Einfuhren aus China nicht wesentlich anders war als im UZ. Die diesbezügliche Aussage der Partei, der Verbrauch sei 2010 viel höher gewesen als 2012, ist sachlich nicht korrekt. Wie in Abschnitt E Kapitel 2.3 angegeben, war der Verbrauch im Jahr 2010 ähnlich hoch wie 2012. Außerdem baute der Wirtschaftszweig der Union 2010 in Erwartung eines starken Nachfrageanstiegs Kapazitäten auf, was seinen Gewinn in diesem Jahr negativ beeinflusste. Und schließlich ist die vorgeschlagene Zielgewinnspanne von 5 % willkürlich, da sie nicht auf Daten oder tatsächlichen Berechnungen beruht; mithin wird sie zurückgewiesen.
(140)
Der Antragsteller brachte dagegen vor, die Gewinnspanne sei zu gering und die Kommission solle sie auf 15 % anheben, da die Gewinne des Antragstellers für das Jahr 2010 bei über 10 % lägen. Die niedrigeren Gewinnspannen, die andere in die Stichprobe einbezogene EU-Hersteller 2010 offensichtlich erzielt hätten, seien nicht repräsentativ für die Gewinne, die ohne unfair gehandelte Einfuhren zu erwarten seien. Höchstwahrscheinlich seien Managementmaßnahmen oder -aspekte dieser Unternehmen - darunter möglicherweise auch eine kurzfristige Preisgestaltung zur Gewinnung von Marktanteilen - der Grund dafür, dass die Unternehmen in dem besagten Jahr eine geringere Spanne erzielt hätten und mit als erste durch die gedumpten Einfuhren geschädigt worden seien.
(141)
Die Kommission kann dieses Vorbringen nicht akzeptieren. Wie zuvor in diesem Abschnitt dargelegt, spiegelt der durchschnittliche Gewinn des gesamten Wirtschaftszweigs der Union im Jahr 2010 den durchschnittlichen Gewinn unter normalen Wettbewerbsbedingungen korrekt wider. Diese Schlussfolgerung wird auch nicht durch die Tatsache in Frage gestellt, dass einige Mitglieder des Wirtschaftszweigs der Union Managemententscheidungen getroffen haben, aus denen Gewinnspannen über oder unter denen anderer Mitglieder derselben Branche resultierten. Das Vorhandensein solcher Unterschiede ist nämlich absolut charakteristisch für das Verhalten von Unternehmen in einer Marktwirtschaft.
(142)
Da keine weiteren Stellungnahmen vorliegen, bestätigt die Kommission die in den Erwägungsgründen 166 bis 169 der vorläufigen Verordnung beschriebene Methode.
2. Endgültige Maßnahmen
(143)
Angesichts der Schlussfolgerungen zu Dumping, Schädigung, Schadensursache und Unionsinteresse sollten nach Artikel 9 Absatz 4 der Grundverordnung endgültige Antidumpingmaßnahmen in Höhe der Schadensspanne gegenüber den Einfuhren der betroffenen Ware eingeführt werden, und zwar im Einklang mit der sogenannten Regel des niedrigeren Zolls. Im vorliegenden Fall sollte der Zollsatz demnach in Höhe der ermittelten Schadensspannen festgesetzt werden.
(144)
Nach der vorläufigen Unterrichtung brachte der Antragsteller vor, die vorläufigen Wertzölle seien unwirksam. Deshalb solle die Kommission endgültige Maßnahmen in Form eines Mindesteinfuhrpreises („MEP“) einführen. Ein solcher MEP würde die Maßnahmen wirksamer machen, besonders wenn zwei verschiedene MEP eingeführt würden, einer für beschichtetes und einer für unbeschichtetes Solarglas. Der Antragsteller brachte folgende Gründe vor:
(145)
Erstens hätten die ausführenden Hersteller nach dem UZ beschichtetes Glas zu demselben Preis auf dem EU-Markt verkauft, zu dem sie im UZ unbeschichtetes Solarglas verkauft hätten. Beschichtetes Glas sei zudem mit höheren Produktionskosten verbunden als unbeschichtetes Glas und werde daher normalerweise zu Preisen verkauft, die 20 bis 25 % über denen für unbeschichtetes Glas lägen.
(146)
Zweitens habe sich nach dem UZ die Nachfrage in der Union von unbeschichtetem zu beschichtetem Solarglas verlagert. Die Verwender hätten in zunehmendem Maße beschichtetes statt unbeschichtetes Solarglas gekauft. Daher habe beschichtetes Solarglas in der zweiten Hälfte 2013 nahezu die Gesamtheit der Einfuhren aus der VR China in die EU ausgemacht, während es im UZ umgekehrt gewesen sei.
(147)
Tatsächlich gibt es verschiedene Arten von Antidumpingmaßnahmen. Die Kommission verfügt zwar bei der Wahl der Maßnahmen über einen großen Spielraum, der Zweck besteht jedoch immer darin, die Auswirkungen des schädigenden Dumpings zu beseitigen.
(148)
Die Untersuchung bestätigte, dass es zwischen unbeschichtetem und beschichtetem Solarglas deutliche Kosten- und Preisunterschiede gibt, die auf die unterschiedlichen technischen Eigenschaften der beiden Waren zurückzuführen sind. Beschichtetes Solarglas, das je nach der verwendeten Technologie ein- oder beidseitig beschichtet sein kann, erhöht im Vergleich zu unbeschichtetem Solarglas die Transmission und könnte zusätzliche Eigenschaften wie Selbstreinigung, Schmutzresistenz oder unterschiedliche Härtegrade haben. Ein hochwertiges unbeschichtetes Solarglas kann eine Solartransmission von bis zu 92 % aufweisen. Eine Beschichtung kann die Reflexion um rund 3 % verringern (pro Seite) und dadurch die Transmission von einseitig beschichtetem Solarglas auf bis zu 95 % und von beidseitig beschichtetem Solarglas auf bis zu 98 % erhöhen.
(149)
Im UZ waren 81 % des aus der VR China eingeführten, in der EU verkauften Solarglases unbeschichtet und nur 19 % beschichtet. Die im UZ zwischen beschichtetem und unbeschichtetem Solarglas festgestellten Preis- und Kostenunterschiede betrugen rund 30 %.
(150)
Nach Auffassung der Kommission waren die vom Antragsteller vorgelegten Beweise jedoch nicht fundiert genug. Zudem liegen der Kommission keine ausreichenden Beweise oder Daten aus anderen Quellen vor, die den Schluss zuließen, dass sich seit der Einführung der vorläufigen Antidumpingmaßnahmen die Nachfrage von unbeschichtetem zu beschichtetem Solarglas verlagert hat und dass die Preise vor allem von beschichtetem Glas erheblich gesunken sind, wie der Antragsteller behauptet.
(151)
Die Kommission kann dieses Vorbringen daher nicht akzeptieren und hält es für angemessen, Wertzölle statt MEP einzuführen. Trotzdem werden zwei unterschiedliche integrierte Zolltarife der Europäischen Union („TARIC-Codes“) geschaffen - einer für beschichtetes und einer für unbeschichtetes Solarglas -, um den vorgebrachten Argumenten Rechnung zu tragen. Auf diese Weise hat die Kommission die Möglichkeit, die Marktentwicklungen genau zu beobachten und rechtzeitig zu entscheiden, ob weitere Maßnahmen erforderlich sind.
(152)
Die Kommission erinnert auch daran, dass sie in der Vergangenheit unter bestimmten Umständen MEP verwendet hat, vor allem in folgenden Situationen:
-
bei einem besonders hohen Ausfuhrpreis für einen Warentyp, was bedeutete, dass bei diesem Warentyp kein Dumping vorlag (10);
-
aus Überlegungen im Zusammenhang mit der Marktmacht und dem Marktanteil von Unionsherstellern heraus, weil aus Gründen des Unionsinteresses sicherzustellen war, dass die Einfuhrpreise ein bestimmtes Niveau nicht überschreiten (11).
(153)
Ferner wurden Mindesteinfuhrpreise hauptsächlich für homogene Waren verwendet und nicht für Waren wie die vorliegende, bei der es verschiedene Warentypen gibt.
(154)
Auch deshalb hält die Kommission Mindesteinfuhrpreise im vorliegenden Fall für ungeeignet.
(155)
Nach der endgültigen Unterrichtung forderte der Antragsteller erneut die Einführung eines MEP und nahm zu den Erwägungsgründen 152 bis 156 wie folgt Stellung:
(156)
Erstens trügen diese Erwägungsgründe nicht den Überlegungen zur Wirksamkeit der Form der Maßnahmen zur Beseitigung der schädigenden Auswirkungen von Dumping und Subventionen Rechnung, was auch ein stichhaltiger Grund für die Verwendung von MEP sei.
(157)
Zweitens erkläre die Kommission nicht, warum diese Überlegungen im vorliegenden Fall relevant seien und inwiefern sie das Interesse des Wirtschaftszweigs der EU überwögen.
(158)
Drittens sei die betroffene Ware hinreichend homogen für die praktische Anwendung eines MEP, da die zwei wichtigsten Warentypen eindeutige charakteristische Merkmale aufwiesen, die eine ordnungsgemäße Preisdifferenzierung sowie eine leichte Anwendung und Überwachung ermöglichten, zumal fast alle Einfuhren derzeit beschichtetes Solarglas beträfen.
(159)
In Bezug auf das erste Vorbringen scheint es zwar, dass sich die Nachfrage tatsächlich von unbeschichtetem zu beschichtetem Solarglas verlagert hat. Da aber keine weiteren Beweise erbracht wurden, kann die Kommission nicht den Schluss ziehen, dass die Preise insbesondere von beschichtetem Solarglas erheblich gesunken sind. Daher sieht sie auch keine Veranlassung, ihre vorherige Schlussfolgerung zu ändern, wonach Wertzölle sich besser eignen, um die schädigenden Auswirkungen von Dumping und Subventionen zu beseitigen.
(160)
Was die zweite Stellungnahme betrifft, so sollte mit den betreffenden Erwägungsgründen verdeutlicht werden, dass die Kommission die Einführung eines MEP im vorliegenden Fall für unangemessen hält, solange die Argumente des Antragstellers nicht weiter untermauert werden. Da dies nicht geschah, hält die Kommission die weitere Untersuchung des Nutzens eines etwaigen MEP für das Interesse des Wirtschaftszweigs der EU für unnötig.
(161)
Bezüglich der dritten Stellungnahme hat der Antragsteller die verschiedenen von der Kommission bei der Untersuchung definierten Warentypen nicht in Frage gestellt und nicht gezeigt, dass es keine Preisdifferenz geben würde. Das von den ausführenden Herstellern vorgelegte Verpflichtungsangebot, das unterschiedliche MEP vorsieht, zeigt ebenfalls, dass diese Unterschiede tatsächlich bestehen. Das Vorbringen wird daher zurückgewiesen. Selbst wenn die Kommission akzeptieren würde, dass die betroffene Ware recht homogen ist, hält sie diese Frage für irrelevant, da sie das Ersuchen um einen MEP bereits aus den beiden anderen dargelegten Gründen ablehnt. Sie erinnert ferner daran, dass die Kommission nur in Ausnahmefällen Informationen berücksichtigen kann, die sich auf den Zeitraum nach dem Untersuchungszeitraum beziehen (siehe Artikel 6 Absatz 1 der Grundverordnung). Die Antragsteller haben nicht gezeigt, dass es sich beim vorliegenden Fall um eine solche Ausnahmesituation handelt und dass andere in Betracht kommende Lösungen wie die Überwachung durch die Erstellung eines zusätzlichen TARIC-Codes nicht ausreichend wären.
(162)
Daher weist die Kommission diese Vorbringen zurück.
(163)
Nach der endgültigen Unterrichtung forderten auch mehrere Solarmodulhersteller einen MEP. Ihre Hauptargumente waren folgende:
-
Nach dem UZ sei die Produktionskapazität für Solarglas massiv zurückgegangen; zahlreiche Unionshersteller hätten sich unwiderruflich aus dem Markt zurückgezogen. Die einzigen drei auf dem Markt verbliebenen Unionshersteller seien nicht mehr in der Lage, mehr als 50 % der europäischen Nachfrage zu decken. Deshalb müssten Solarmodulhersteller ihren Bedarf aus dem Angebot aus der VR China decken. Ein Verwender behauptete, er müsse sich auf einen oder zwei Unionshersteller verlassen, die in der Lage seien, die erforderlichen technischen Produktspezifikationen zu erfüllen;
-
Zölle, wie sie nun vorgeschlagen würden, hätten einen deutlichen Anstieg der Produktionskosten zur Folge (rund 3 Cent pro Watt, was fünf Prozent des im Solarpaneel-Fall ermittelten MEP entspreche);
-
der MEP sollte dergestalt sein, dass er nicht zu höheren Kosten für Solarmodule in der EU führe.
(164)
Beim ersten Argument hat die Kommission keinen Grund zu der Annahme, dass diejenigen Unionshersteller, die ihre Produktion verringert oder vorübergehend eingestellt haben, ihre Geschäftstätigkeit nicht wieder mit voller Kapazitätsauslastung aufnehmen würden, wenn die Einfuhren wieder zu fairen Preisen erfolgten. Wie in den Erwägungsgründen 106 bis 112 dargelegt, verfügt der Wirtschaftszweig der Union über ausreichend Kapazitäten, um den gesamten Unionsverbrauch zu decken. Daher wird dieses Argument zurückgewiesen. Die Kommission weist auch das Vorbringen eines Verwenders zurück, dass er sich auf das Angebot eines oder zweier Unionshersteller verlassen müsse. Die chinesischen ausführenden Hersteller könnten nämlich weiterhin den Unionsmarkt versorgen. Die Antidumpingmaßnahmen sollten, unabhängig von ihrer Form, gewährleisten, dass Einfuhren zu fairen Preisen erfolgen; ihr Zweck besteht nicht darin, Einfuhren aus der VR China gänzlich zu unterbinden.
(165)
Beim zweiten Argument legten die Verwender keine Beweise für ihre Behauptung vor. Die Kommission stellte vielmehr in Erwägungsgrund 157 der vorläufigen Verordnung fest, dass die Auswirkungen der Maßnahmen auf die Gesamtkosten der Solarmodule, die von den bei der Untersuchung mitarbeitenden Unternehmen hergestellt werden, weniger als 1 % betragen würden. Das Vorbringen wird daher zurückgewiesen.
(166)
Folglich muss das dritte Argument der Solarmodulhersteller nicht geprüft werden.
(167)
Parallel zur Antidumpinguntersuchung wurde eine Antisubventionsuntersuchung durchgeführt. Im Hinblick auf die Anwendung der Regel des niedrigeren Zolls und die Tatsache, dass die endgültigen Subventionsspannen niedriger sind als die Schadensbeseitigungsschwelle, sollte die Kommission zunächst den endgültigen Ausgleichszoll in Höhe der festgestellten endgültigen Subventionsspannen und anschließend einen endgültigen Antidumpingzoll bis zur maßgeblichen Schadensbeseitigungsschwelle einführen. Auf der Grundlage des vorstehenden Sachverhalts werden die einzuführenden Zollsätze wie folgt festgesetzt:
Unternehmen
Subventionsspanne
Dumpingspanne
Schadensbeseitigungsschwelle
Ausgleichszoll
Antidumpingzoll
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
83,1 %
39,3 %
3,2 %
36,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
78,4 %
26,2 %
17,1 %
9,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
90,1 %
42,1 %
12,8 %
29,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
41,6 %
17,1 %
16,7 %
0,4 %
Andere mitarbeitende Unternehmen
12,4 %
84,7 %
36,5 %
12,4 %
24,1 %
Alle übrigen Unternehmen
17,1 %
90,1 %
42,1 %
17,1 %
25,0 %
(168)
Die in dieser Verordnung aufgeführten unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze wurden anhand der Feststellungen dieser Untersuchung festgesetzt. Mithin spiegeln sie die Lage der betreffenden Unternehmen während dieser Untersuchung wider. Im Gegensatz zu den landesweiten Zollsätzen für „alle übrigen Unternehmen“ gelten diese Zollsätze daher ausschließlich für die Einfuhren der betroffenen Ware, die ihren Ursprung im betroffenen Land hat und von den namentlich genannten juristischen Personen hergestellt wird. Einfuhren der betroffenen Ware, die von anderen, nicht im verfügenden Teil dieser Verordnung genannten Unternehmen (einschließlich der mit den namentlich genannten Unternehmen verbundenen Unternehmen) hergestellt werden, sollten nicht diesen unternehmensspezifischen Zollsätzen unterliegen, sondern dem für „alle übrigen Unternehmen“ geltenden Zollsatz. Da die Mitarbeit der ausführenden Hersteller (über 80 %, siehe Erwägungsgrund 15 der vorläufigen Verordnung) als hoch eingestuft wurde, basiert dieser Zollsatz auf der höchsten individuellen Schadensspanne, die für die in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller ermittelt wurde. Der Zoll für „alle übrigen Unternehmen“ basiert auf dem gewogenen Durchschnitt der in die Stichprobe einbezogenen Ausführer und gilt für alle mitarbeitenden Unternehmen, die nicht in die Stichprobe einbezogen wurden (mit der Ausnahme des Unternehmens Henan Yuhua, für das infolge seines Antrags auf individuelle Ermittlung (siehe Erwägungsgrund 48 der vorläufigen Verordnung) ein individuell ermittelter Zoll gilt).
(169)
Etwaige Anträge auf Anwendung dieser unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze (z. B. infolge einer Umfirmierung des betreffenden Unternehmens oder nach Gründung neuer Produktions- oder Verkaufseinheiten) sind unter Beifügung aller relevanten Informationen an die Kommission (12) zu richten; beizufügen sind insbesondere Informationen über etwaige Änderungen der Unternehmenstätigkeit in den Bereichen Produktion, Inlandsverkäufe und Ausfuhrverkäufe im Zusammenhang u. a. mit der Umfirmierung oder der Gründung von Produktions- und Verkaufseinheiten. Sofern erforderlich, kann die Verordnung entsprechend geändert und die Liste der Unternehmen, für die unternehmensspezifische Zollsätze gelten, aktualisiert werden.
3. Verpflichtungen
(170)
Nach der endgültigen Unterrichtung boten die drei in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller und Henan Yuhua Preisverpflichtungen nach Artikel 8 Absatz 1 der Grundverordnung an. Sie sehen verschiedene Mindestpreise vor, die unterschiedlichen Gruppen von Warentypen entsprechen.
(171)
Die Kommission stellt fest, dass alle von den Unternehmen vorgeschlagenen Mindestpreise deutlich unter den nicht schädigenden Preisen liegen, die sie bei der Untersuchung ermittelte. Folglich wurden sie nach Auffassung der Kommission nicht nach Artikel 8 Absatz 1 der Grundverordnung in Höhe der Schadensbeseitigungsschwelle festgesetzt.
(172)
Selbst wenn sie in Höhe der Schadensbeseitigungsschwelle festgesetzt worden wären, schlagen die in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen nur vor, den Preis von beschichtetem Solarglas vierteljährlich in Abhängigkeit von den Preisänderungen auf dem Markt für Solarmodule zu berichtigen. Die Kommission kann diese Indexierungsmethode aus folgenden Gründen nicht akzeptieren.
(173)
Erstens sollten die Preise aller Warentypen regelmäßig berichtigt werden, da sonst schnell eine künstliche Kluft zwischen den Preisniveaus von beschichtetem und unbeschichtetem Solarglas entsteht. Zweitens hält die Kommission die Berichtigung der Solarglaspreise auf der Grundlage der Endverwenderpreise (also der Preise von Solarmodulen) für unangemessen. Dies könnte dazu führen, dass die Gewinnspannen der Solarglasindustrie ungerechtfertigt unter Druck geraten, wenn beispielsweise die Preise für Solarmodule nachgeben, weil die Preise für andere Solarmodulkomponenten sinken.
(174)
Im Allgemeinen hält die Kommission es für angemessen, die MEP an die Rohstoffpreise zu binden. In diesem besonderen Fall wurde allerdings kein Rohstoff gefunden, der einen wesentlichen Anteil an den gesamten Herstellkosten ausmacht.
(175)
Die Kommission stellte außerdem fest, dass die Solarglaspreise in der VR China und der Türkei im UZ sehr instabil waren.
(176)
Zudem besteht ein hohes Risiko von Ausgleichsgeschäften, da einige der betreffenden Unternehmen sowohl die betroffene Ware als auch andere Waren an dieselben Abnehmer verkaufen. Schließlich scheinen die von den in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen vorgeschlagenen MEP nicht alle von den jeweiligen ausführenden Herstellern produzierten Warentypen abzudecken. Aufgrund dieser Faktoren ist eine effektive Umsetzung der Verpflichtungen nicht möglich und schwer zu überwachen.
(177)
Aus den obengenannten Gründen lehnt die Kommission die Verpflichtungsangebote ab.
4. Endgültige Vereinnahmung der vorläufigen Zölle
(178)
Angesichts der festgestellten Dumpingspannen und des Ausmaßes der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union sollten die Sicherheitsleistungen für den mit der vorläufigen Verordnung eingeführten vorläufigen Antidumpingzoll endgültig vereinnahmt werden. Sicherheitsleistungen, welche die endgültigen Antidumping- und Ausgleichszölle insgesamt übersteigen, sollten freigegeben werden.
5. Durchsetzbarkeit der Maßnahmen
(179)
Sollten sich die Marktbedingungen nach Einführung der endgültigen Maßnahmen wesentlich ändern, kann die Kommission auf eigene Initiative die Form der Maßnahmen überprüfen und beurteilen, ob die Maßnahmen, wie erwartet, zur Beseitigung der Schädigung geführt haben und ob eine Änderung ihrer Form gerechtfertigt ist.
(180)
Um jeglicher Absorption der Maßnahmen vorzubeugen, beabsichtigt die Kommission, unverzüglich eine Überprüfung nach Artikel 12 Absatz 1 der Grundverordnung einzuleiten; ferner kann sie nach Artikel 14 Absatz 5 der Grundverordnung die zollamtliche Erfassung der Einfuhren anordnen, falls sich Beweise für ein solches Verhalten ergeben. Nach Artikel 12 Absatz 3 der Grundverordnung kann der eingeführte Zoll auf das Zweifache des ursprünglich eingeführten Zolls angehoben werden.
(181)
Die Kommission wird sich unter anderem auf Einfuhrüberwachungsdaten der einzelstaatlichen Zollbehörden und auf Informationen stützen, die ihr gemäß Artikel 14 Absatz 6 der Grundverordnung von den Mitgliedstaaten übermittelt werden.
(182)
Der nach Artikel 15 Absatz 1 der Grundverordnung eingesetzte Ausschuss hat keine Stellungnahme abgegeben -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt auf die Einfuhren von aus vorgespanntem Kalk-Natron-Flachglas bestehendem Solarglas mit einem Eisengehalt von weniger als 300 ppm, einer solaren Transmission von mehr als 88 % (gemessen beim Spektrum AM 1,5 300-2 500 nm), einer Wärmebeständigkeit bis 250 °C (gemessen nach EN 12150), einer Temperaturwechselbeständigkeit von Δ 150 K (gemessen nach EN 12150) und einer mechanischen Stabilität von 90 N/mm2 oder mehr (gemessen nach EN 1288-3) mit Ursprung in der Volksrepublik China, das derzeit unter dem KN-Code ex 7007 19 80 eingereiht wird. Beschichtetes Solarglas (einseitig oder beidseitig beschichtet) ist unter dem TARIC-Code 7007198019 und unbeschichtetes Solarglas unter dem TARIC-Code 7007198011 einzureihen.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebene und von den in der Tabelle aufgeführten Unternehmen hergestellte Ware gelten folgende endgültige Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Unternehmen
Antidumpingzoll
TARIC-Zusatzcode
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
36,1 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
9,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
29,3 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0,4 %
B946
Andere in Anhang I aufgeführte mitarbeitende Unternehmen
24,1 %
Alle übrigen Unternehmen
25,0 %
B999
(3) Die Anwendung der für die in Absatz 2 genannten Unternehmen festgelegten unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze setzt voraus, dass den Zollbehörden der Mitgliedstaaten eine gültige Handelsrechnung vorgelegt wird, die den Vorgaben im Anhang II entspricht. Wird keine solche Handelsrechnung vorgelegt, findet der für alle übrigen Unternehmen geltende Zollsatz Anwendung.
(4) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Die Sicherheitsleistungen für die vorläufigen Antidumpingzölle gemäß der Verordnung (EU) Nr. 1205/2013 der Kommission (13) werden endgültig vereinnahmt. Die Sicherheitsleistungen, welche die in Artikel 1 Absatz 2 enthaltenen Antidumpingzölle und die mit der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 471/2014 der Kommission (14) angenommenen Ausgleichszölle insgesamt übersteigen, werden freigegeben.
Artikel 3
Legt ein neuer ausführender Hersteller in der Volksrepublik China der Kommission ausreichende Beweise dafür vor,
-
dass er die in Artikel 1 Absatz 1 genannte Ware im Untersuchungszeitraum (1. Januar 2012 bis 31. Dezember 2012) nicht in die Union ausgeführt hat,
-
dass er nicht mit einem der Ausführer oder Hersteller in der Volksrepublik China verbunden ist, die den mit dieser Verordnung eingeführten Maßnahmen unterliegen,
-
dass er die betroffene Ware nach dem Untersuchungszeitraum, auf den sich die Maßnahmen stützen, tatsächlich in die Union ausgeführt hat oder eine unwiderrufliche vertragliche Verpflichtung zur Ausfuhr einer bedeutenden Menge der betroffenen Ware in die Union eingegangen ist,
so kann Artikel 1 Absatz 2 dahingehend geändert werden, dass der neue ausführende Hersteller in die Liste der mitarbeitenden Unternehmen aufgenommen wird, die nicht in die Stichprobe einbezogen wurden und für die daher der gewogene durchschnittliche Zollsatz von 24,1 % gilt.
Artikel 4
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 13. Mai 2014