РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1342/2013 НА СЪВЕТА
от 12 декември 2013 година
за отмяна на антидъмпинговите мерки върху вноса на определени железни или стоманени въжета и кабели с произход от Руската федерация след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (основния регламент), и по-специално член 9, параграф 2 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1601/2001 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на определени железни или стоманени въжета и кабели (СВК) с произход от Руската федерация, Турция, Тайланд и Чешката република. По-долу тези мерки ще бъдат наричани „първоначалните мерки“, а разследването, довело до тях - „първоначалното разследване“.
(2)
През август 2001 г. Комисията прие предложението за поемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг от страна на един руски производител (JSC Severstal-Metiz). Това споразумение за поет ангажимент за спазване на минимален ценови праг бе отменено през октомври 2007 г. (3), тъй като спазването на минимален ценови праг бе счетено за неприложимо поради трудности при правилното класифициране на големия брой видове на продукта, изнасяни от дружеството.
(3)
След частично междинно преразглеждане и преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките с Регламент (ЕО) № 1279/2007 (4), Съветът запази първоначалните мерки спрямо Руската федерация в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Тези мерки по-долу ще бъдат наричани „действащите мерки“, а разследването за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките ще бъде наричано „последното разследване“.С Регламент (ЕО) 1279/2007 бяха прекратени и мерките върху вноса на стоманени въжета с произход от Турция и Тайланд.
(4)
Понастоящем (5) са налице също така действащи мерки спрямо СВК от Украйна и Китайската народна република, чийто обхват е разширен и върху вноса на СВК, изпращани от Мароко, Молдова и Република Корея.
2. Искане за преразглеждане
(5)
На 27 октомври 2012 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (известие за започване на процедурата) (6), започването на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на СВК с произход от Руската федерация съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(6)
Преразглеждането бе започнато вследствие на обосновано искане, подадено от Комитета за връзка на производителите на стоманени въжета в Европейския съюз (наричан по-долу „EWRIS“ или „заявителят“) от името на производители от Съюза, представляващи повече от 50 % от общото производство на Съюза на определени железни или стоманени въжета. Искането се основава на твърдението, че има вероятност изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване на дъмпинга и повторно възникване на вреда от него за промишлеността на Съюза (ПС).
3. Разследване
3.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(7)
Разследването на продължаването или повторното възникване на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2011 г. до 30 септември 2012 г. (РПП). Разглеждането на тенденциите, свързани с оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на РПП (разглеждания период).
3.2. Страни, засегнати от процедурата
(8)
Комисията официално уведоми производителите износители, производителите от Съюза, вносителите и ползвателите, които са ѝ известни, както и заявителя и органите на страната на износа. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(9)
Предвид потенциално големия брой производители износители от Руската федерация, включени в това разследване, в известието за започване на процедурата първоначално се предвиждаше да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали действително е необходимо използването на извадка и ако това е необходимо, да изготви извадката, производителите износители от Руската федерация бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на процедурата и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на процедурата.
(10)
Като се има предвид, че само двама производители износители от Руската федерация предоставиха информацията, поискана в известието за започване на процедурата, и изразиха своята готовност да продължат да съдействат на Комисията, бе взето решение да не се използва извадка за производителите износители.
(11)
Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е подбрала временна извадка от производители от Съюза и прикани заинтересованите страни да представят своите коментари по нея в рамките на срока, предвиден в известието за започване на процедурата. Временната извадка се състоеше от петима производители от Съюза, които бяха счетени за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството и продажбите на сходния продукт в Съюза.
(12)
При липсата на каквито и да е коментари, предложените дружества бяха избрани да бъдат включени в окончателната извадка, а заинтересованите страни бяха съответно информирани. Едно от окончателно избраните дружества обаче впоследствие се оттегли от извадката. Поради това Комисията реши извадката да бъде сведена до останалите четири дружества, които все още бяха смятани за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството (29,3 %) и продажбите (20,9 %) на сходния продукт в Съюза.
(13)
Въпреки че в известието за започване на процедурата бе предвидено изготвянето на извадка на несвързани вносители, нито един ползвател или несвързан вносител не се отзоваха. Предвид това за несвързаните вносители не бе приложена извадка.
(14)
Бяха изпратени въпросници на четиримата включени в извадката производители от Съюза, на двамата производители износители от Руската федерация и на свързания вносител.
3.3. Отговори на въпросника
(15)
Бяха получени отговори на въпросниците от четиримата включени в извадката производители от Съюза, от свързания вносител и от един производител износител от Руската федерация.
(16)
Макар че двама производители износители от Руската федерация първоначално заявиха своя интерес, само един от тях предостави отговори на въпросника и е смятан за съдействащ при разследването. Съдействащият производител износител има дъщерно дружество, което е изцяло негова собственост, със седалище в Италия, което също произвежда СВК и осъществява внос на разглеждания продукт от Руската федерация. Другият производител износител представи писмено изложение по време на започване на разследването и въпреки че бе приканен да попълни въпросник, той не направи това. Поради това се счита, че вторият производител износител не е съдействал при разследването.
3.4. Проверки на място
(17)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и нанесената от него вреда, както и да прецени интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Германия,
-
BRIDON International Ltd., Обединеното кралство,
-
TEUFELBERGER Seil GmbH, Австрия,
-
Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Португалия;
б)
производител износител от Руската федерация:
-
JSC SEVERSTAL-Metiz, Cherepovets;
в)
свързан вносител:
-
REDAELLI Tecna SpA, Италия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е същият като в първоначалното разследване и в последното разследване, довели до налагането на действащите в момента мерки, т.е. железни и стоманени многоснопови въжета, включително плътно навитите многоснопови въжета (въжета закрит тип), с изключение на въжетата от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, със или без прикрепена арматура (често наричани „СВК“ според терминологията на отрасъла), понастоящем класирани в кодове по КН ех73121081, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98 (разглежданият продукт).
2. Сходен продукт
(19)
Настоящото разследване за преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките потвърди, че СВК, произведени в Руската федерация и изнасяни за Съюза, и СВК, произведени и продавани в Съюза от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и крайна употреба, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(20)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали понастоящем се извършва дъмпинг и дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга.
(21)
Както беше обяснено по-горе в съображение 10, не се наложи изготвянето на извадка от производители износители в Руската федерация. Делът на оказалия съдействие производител износител представлява 99 % от износа на разглеждания продукт от Руската федерация за Съюза през РПП. Поради това бе направено заключението, че нивото на съдействие е високо.
(22)
Тъй като други двама известни производители в Руската федерация не оказаха съдействие в разследването, изложените по-долу констатации относно вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга трябваше да бъдат направени въз основа на най-добрите налични факти, включително данните от Евростат, официални статистически данни на Русия и ограничен обем данни, получени от втория производител.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
(23)
В искането за преразглеждане се твърди, че износът от Руската федерация в Съюза се е осъществявал при среден дъмпингов марж от 130,8 %. Както е посочено в известието за започване на процедурата (точка 4.1), заявителят е сравнил експортните цени от Руската федерация за Съюза (на равнище франко завод) с цените на вътрешния пазар в Руската федерация.
2.1. Нормална стойност
(24)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред беше извършена проверка на съдействащия производител износител дали продажбите му на сходния продукт, реализирани на вътрешния пазар в Руската федерация, към независими клиенти са били представителни, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на най-малко 5 % от общия обем на съответните експортни продажби за Съюза. Беше установено, че продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на съдействащия производител износител са били като цяло представителни.
(25)
Впоследствие Комисията определи онези видове на сходния продукт, продавани на вътрешния пазар от производителя износител, които са идентични или пряко сравними с видовете, продавани за износ към Съюза.
(26)
Беше проучено допълнително дали продажбите на вътрешния пазар на съдействащия производител износител са представителни за всички видове на продукта, т.е. дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта са съставлявали поне 5 % от обема на продажбите на същия продукт, осъществени за Съюза. За видовете на продукта, чиито продажби са били в представителни количества, бе проверено след това дали тези продажби са били извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(27)
Проверката дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия беше извършена посредством установяването на дела на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта на независими клиенти. Във всички случаи, когато продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта са били направени в достатъчно количество и при обичайни търговски условия, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на вътрешния пазар на въпросния вид, извършени по време на РПП.
(28)
За останалите видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар не са били в представителни количества или не са били извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше определена в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Нормалната стойност беше определена, като към производствените разходи на изнасяните видове на продукта, коригирани при необходимост, се добави разумен процент за разходи за реализация, общи и административни разходи и разумен марж на печалба въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия в съответствие с първото изречение от член 2, параграф 6 от основния регламент.
2.2. Експортна цена
(29)
По отношение на експортните продажби на съдействащия руски производител износител за пазара на Съюза, които са били извършени пряко за независими клиенти, експортната цена беше установена въз основа на реално платените или дължими цени за разглеждания продукт съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
(30)
В случая на експортни сделки, когато износът за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество, експортната цена беше определена въз основа на цената на свързания търговец при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Бяха направени корекции за отчитане на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, и за реализиране на печалба, така че да може да се установи достоверна експортна цена. При липсата на информация от независими вносители за нивото на натрупаната печалба през РПП бе използван среден марж на печалба от 5 %.
2.3. Сравнение
(31)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена беше извършено на база франко завод и на едно и също равнище на търговия.
(32)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. За целта, когато беше приложимо и обосновано, под формата на корекции бяха взети предвид разликите по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, финансовите разходи и разходите за опаковане, за комисиони и отстъпки.
2.4. Дъмпингов марж
(33)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове на продукта бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид на разглеждания продукт. Това сравнение показа наличието на дъмпинг, който възлиза на 4,7 % за производителя износител.
3. Развитие на вноса в случай на отменяне на мерките
3.1. Предварителни бележки
(34)
В допълнение към анализа за наличието на дъмпинг през РПП беше проучена и вероятността дъмпингът да продължи, в случай че мерките бъдат отменени. В това отношение бяха анализирани следните елементи: обем и цени на дъмпинговия внос от Руската федерация, привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави, производствен капацитет и свръхкапацитет за износ в Руската федерация.
3.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Руската федерация
(35)
По данни на Евростат вносът от Руската федерация през разглеждания период е нараснал от 2 005 тона през 2009 г. до 2 343 тона през РПП, което представлява около 1 % от потреблението на Съюза през РПП и през разглеждания период. Както бе посочено по-горе в съображение 33, вносът от съдействащия производител износител е бил осъществен на дъмпингови цени (4,7 %) въпреки действащото антидъмпингово мито.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави
(36)
Износът за Съюза представлява 3 % от общите продажби на съдействащия производител, докато по-голямата част от продажбите (85 %) са осъществени на вътрешния руски пазар. През разглеждания период (7) вътрешният пазар е нараснал с 38 % и може допълнително да нарасне, ако БВП на Руската федерация продължи да се увеличава, както се прогнозира в обществено достъпните източници, специализирани в областта на икономическите анализи. Освен това събраната по време на разследването информация разкри, че съдействащият производител не произвежда всички видове на разглеждания продукт и поради тази причина оказва в ограничена степен конкурентен натиск върху производителите от Съюза. Такъв вероятно е случаят и за другите двама производители предвид липсата на налична информация за инвестициите в нови машини, което например би позволило производството на разглеждания продукт с по-голям диаметър. Освен това ограниченият конкурентен натиск на производителите износители от Руската федерация изглежда се потвърждава и от наличието на производители от Съюза на руския пазар. Според официалните руски митнически статистически данни износът на производителите от Съюза на сходния продукт за Руската федерация представлява 30 % от целия внос на сходния продукт за руския пазар през РПП, т.е. производителите от Съюза са най-големият износител на руския пазар.
(37)
След оповестяването на окончателните заключения заявителят твърдеше, че прогнозираният ръст на БВП на Русия (от порядъка на 3 %) е доста умерен и няма да позволи по-нататъшното развитие на руския пазар на СВК. Следователно руският пазар може и да не е в състояние да поеме допълнителни обеми на сходния продукт. В това отношение следва да се отбележи, че през разглеждания период, т.е. от 2009 г. до края на РП, ръстът на БВП на Руската федерация е бил по-нисък от прогнозирания ръст за 2014 г., но независимо от това е дал възможност на руския пазар на СВК да нарасне с 38 %. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(38)
Същата страна изтъкна също така новите видове продукти, разработени наскоро от съдействащия производител износител (в сътрудничество с дъщерното му дружество със седалище в Съюза), и изтъкна, че те са свидетелство за инвестициите, направени от този производител, през разглеждания период. Тази факт обаче не противоречи на констатацията, че сътрудничещият производител не е в състояние да произвежда всички видове въжета (особено СВК за високия ценови клас на пазара). Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(39)
Привлекателността на пазара на Съюза следва също така да се разглежда в контекста на някои придобивания на производителите от Съюза от руски производители износители. В действителност двама руски производители понастоящем имат собствени дъщерни дружества със седалища в Съюза. При проверката на място в дъщерното дружество със седалище в ЕС на съдействащия износител беше установено, че неговите продажби са осъществени предимно на европейския пазар, както и че свързаните продажби между съдействащия производител и това дъщерно дружество са продължили да бъдат ограничени по размер през РПП.
(40)
Въз основа на данните, предоставени от съдействащия износител, трябва да се отбележи, че през РПП обемът на руския износ на разглеждания продукт за трети държави е бил четирикратно по-висок от обема на износа за Съюза. Експортните цени на съдействащия производител износител за трети държави са средно по-ниски от неговите продажни цени на вътрешния пазар в Руската федерация, но са средно на по-високи равнища от това на експортните цени за пазара на Съюза. Това позволява да се направи заключението, че експортните продажби на пазарите на трети държави са по-привлекателни от продажбите на пазара на Съюза. В този контекст е взето предвид и наличието на дългогодишни канали за търговия на пазарите на Общността на независимите държави (ОНД).
(41)
След оповестяването на окончателните заключения заявителят твърдеше, че експортните цени на руските производители за пазари на трети държави всъщност са по-ниски от експортните цени за Съюза. Беше посочено сравнение между средните експортни цени за Украйна и някои европейски страни, за което се твърдеше, че е въз основа на руските митнически статистически данни. Не бяха предоставени никакви оригинални данни във връзка със сравнението. В това отношение се отбелязва, че направеното при разследването сравнение на ценовата разлика между руските експортни цени за Съюза и за трети пазари е въз основа на проверени данни от въпросника на съдействащия производител износител. Това сравнение на цените беше направено на равнище франко завод, като са взети предвид различията между видовете продукти и равнището на търговия. Средните цени, предоставени от заявителя, не отразяват сложността на ценовите компоненти и съществуващата продуктова гама на пазара за СВК в резултат на значителния брой различни продукти и различните равнища на търговия. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(42)
Същата страна твърди, че нивото на обема на износа на промишлеността на Съюза за Руската федерация не е от значение в този случай, и насочиха вниманието по-скоро към увеличения внос от Китайската народна република за Руската федерация, както и необходимостта този внос да се вземе предвид при анализа, тъй като представлява конкурентна заплаха за наличието на руските производители на пазарите в Русия и ОНД. В това отношение фактът, че производителите от Съюза продължават да бъдат лидери по отношение на износа за руския пазар, е от значение, тъй като се потвърждава, inter alia, фактът, че руските производители не са в състояние да произвеждат всички видове СВК, за които има търсене на руския пазар. По отношение на китайския износ за Руската федерация се отбелязва, че той е нараснал едновременно с бързото увеличаване на търсенето на руския пазар. Не беше предоставена информация, например по отношение на експортните ценови равнища на Китай за Руската федерация или държави от ОНД или характеристиките на внасяния продукт, предмет на разследването, които да позволят по-нататъшен анализ. Накрая, отбелязва се, че според руските митнически статистически данни руските производители на разглеждания продукт са останали на водещи позиции на вътрешния пазар на СВК през РПП и общият внос на този пазар представлява само около 15 % от руския пазар на СВК. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
3.4. Наличен производствен капацитет и свръхкапацитет за износ в Руската федерация
(43)
Според искането за преразглеждане производственият капацитет на всички руски производители износители е бил 115 000 тона. В хода на разследването заявителят направи нова оценка на руския производствен капацитет, а именно че е в границите между 220 000 и 250 000 тона, което обаче не беше подкрепено с доказателства. Въз основа на проверените данни, предоставени от съдействащия износител, данните от втория известен производител и тези, съдържащи се в искането на третия производител, производственият капацитет на всички руски производители на разглеждания продукт беше установен на равнище от около 158 000 тона. В тази връзка се отбелязва, че през разглеждания период производственият капацитет на съдействащия производител износител е претърпял структурни промени, довели до закриването на един производствен цех.
(44)
След оповестяването на окончателните заключения една от страните твърдеше, че някои машини от закрития производствен цех са били прехвърлени в друг производствен обект на съдействащия производител. Доказателства в подкрепа на това твърдение обаче не бяха представени. В това отношение се потвърждава, че доказателствата, събрани в хода на разследването потвърждават, че през разглеждания период съдействащият производител е претърпял структурни промени, включващи бракуване на някои машини във всичките три производствени обекта, както и закриването на един производствен цех. В същото време не може да се изключи прехвърлянето на някои машини от закрития производствен цех към останалите цехове. Във всеки случай това не променя оценката на производствения капацитет на този производител и на Русия като цяло, която не бе оспорена от страната. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(45)
Що се отнася до използването на капацитета и свръхкапацитета, в допълнение към данните от двамата производители и при липса на точни данни за използването на капацитета от страна на третия производител, беше прието, че използването на капацитета е в диапазона на другите двама производители, т.е. 90 % през РПП. Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че общият свободен капацитет в Руската федерация е от порядъка на 17 000 тона. Това съответства на около 8 % от потреблението на Съюза през РПП.
3.5. Заключение
(46)
С оглед на констатациите, че износът от Руската федерация все още е на дъмпингови цени през РПП, съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако настоящите антидъмпингови мерки бъдат премахнати.
(47)
Следва да бъдат изтъкнати обаче следните аспекти. На първо място, в Руската федерация е налице ограничен свободен капацитет, който може да бъде усвоен от бързо нарастващото търсене на вътрешния пазар. Второ, руските производители не разполагат с капацитет да осигурят всички видове въжета и поради това конкурентният им натиск на пазара на Съюза е ограничен. На трето място, двама от тримата известни производители износители имат дъщерни дружества в Съюза, които са изцяло тяхна собственост, произвеждащи сходния продукт. Въз основа на информацията, получена от дъщерното дружество на съдействащия производител износител, е видно, че сходният продукт, произведен от дъщерното дружество, се продава основно на пазара на Съюза, а производителят износител произвежда и продава сходния продукт най-вече на руския пазар. Освен това руските производители износители поддържат тесни търговски връзки с пазарите на трети държави, по-специално пазарите на ОНД, които са по-привлекателни за руските износители, тъй като цените на тези пазари са средно по-високи от цените, прилагани в Съюза. Въз основа на това се стигна до заключението, че вносът на разглеждания продукт от Руската федерация е малко вероятно да нарасне значително при изтичане на срока на действие на мерките.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(48)
Над 30 производители от Съюза произвеждат СВК през РПП. Поради това се смята, че производството на тези производители (установено въз основа на информацията, получена от съдействащите производители, а по отношение на другите производители от Съюза - въз основа на данните от заявителя) представлява производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(49)
Както бе обяснено в съображение 12 по-горе, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средни единични цени и размер на дъмпинга) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от съдействащите производители и данните от Евростат, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана оценка, направена въз основа на данните от заявителя,
-
анализът на микроикономическите елементи (т.е. складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, парични потоци, способност за привличане на капитали и инвестиции) по отношение на включените в извадката производители от Съюза бе извършен въз основа на предоставената от тях информация, която беше проверена.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(50)
В периода между 2009 г. и РПП потреблението в Съюза се е увеличило с 8 % - от 195 426 тона на 211 380 тона.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Потребление в Съюза (в тонове)
195 426
206 940
213 350
211 380
Индекс
100
106
109
108
2. Настоящ внос от Руската федерация
2.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Руската федерация
(51)
По данни на Евростат в периода между 2009 г. и РПП обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Руската федерация се е увеличил от 2 005 тона на 2 343 тона. Въпреки това увеличение тези обеми са по-ниски от вноса от Руската федерация през последното разследване, когато вносът е бил 2 908 тона за 2005 г. и съответно 3 323 тона за периода от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. (последния РПП). Освен това от края на РПП се наблюдава низходяща тенденция при вноса от Русия (спад с 20 %).
(52)
Пазарният дял на руския внос е бил 1,03 % през 2009 г. и 1,11 % през РПП.
(53)
Що се отнася до цените на вноса, те се увеличават стабилно с 12 % през разглеждания период.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Внос (в тонове)
2 005
2 197
2 549
2 343
Индекс
100
110
127
117
Пазарен дял
1,03 %
1,06 %
1,19 %
1,11 %
Индекс
100
103
116
108
Цена на вноса
1 054
1 084
1 171
1 178
Индекс
100
103
111
112
2.2. Подбиване на цените
(54)
Подбиването на цените бе установено, като бяха използвани експортните цени на съдействащия руски производител, без да се включва антидъмпинговото мито, и се констатира, че подбиването на цените варира от 54,7 % до 69,0 % в зависимост от вида на продукта, като среднопретегленият марж на подбиване е 63,4 %. Въпреки това предвид ниския обем на вноса от Руската федерация и многобройните различни видове СВК, които съществуват, подбиването на цените може да бъде установено само въз основа на много малък брой идентични видове продукти с малък обем (19,9 тона). Поради тази причина маржът на подбиване на цените може да се приеме само с индикативна цел.
3. Внос от други държави
3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от други държави
(55)
Вносът от държави, различни от Руската федерация, се е увеличил с 10,6 % през разглеждания период, което е повече от ръста на потреблението на пазара на Съюза (+ 8 %). Въпреки че държави, различни от Руската федерация, са увеличили пазарния си дял в Съюза, съответните пазарни дялове могат да се считат за стабилни.
(56)
През РПП основните държави на износа са били Южна Корея с 16 % пазарен дял, следвана от КНР (1,78 %), Тайланд с около 1,65 % пазарен дял и Руската федерация (вж. по-горе, 1,11 % пазарен дял), а пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил почти 60 %.
Държави/внос в тонове
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Южна Корея
32 027
23 926
28 906
34 798
Китай
5 797
4 067
5 174
3 765
Тайланд
3 673
3 815
5 348
3 499
Други държави
34 938
38 974
39 376
42 444
Междинен сбор
(с изключение на Руската федерация)
76 435
70 782
78 804
84 506
Русия
2 005
2 197
2 548
2 343
Общ внос
(включително Руската федерация
78 440
72 979
81 352
86 849
3.2. Подбиване на цените
(57)
През разглеждания период средните цени на вноса на сходния продукт от други държави като цяло са останали стабилни и непроменени и са подбивали цените на промишлеността на Съюза средно с 57 %.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(58)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4.1. Предварителни бележки
(59)
С оглед на факта, че по отношение на промишлеността на Съюза е използвана извадка, вредата е оценена въз основа на информацията, получена на равнището на цялата промишленост на Съюза (ПС) (макроикономическите елементи, определени в съображение 49), и въз основа на информацията, събрана на равнището на включените в извадката производители от Съюза (микроикономическите елементи, определени в съображение 49).
а) Производство
(60)
В периода между 2009 г. и РПП производството на ПС е намаляло с 6 %, т.е. от 214 475 тона на 228 368 тона. На фона на ръста на потреблението (+ 8 %), както бе споменато в съображение 52, промишлеността на Съюза е увеличила производствения си обем с 6 %.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
214 475
223 385
224 559
228 368
Индекс
100
104
105
106
б) Капацитет и равнище на използване на капацитета
(61)
Ръстът на потреблението на Съюза (+ 8 %) доведе също така до увеличение в производството на ПС с 6 %.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Капацитет
348 852
371 187
366 976
369 134
Индекс
100
106
105
106
Използване на капацитета
61,5 %
60,2 %
61,2 %
61,9 %
Индекс
100
98
100
101
в) Обем на продажбите
(62)
В периода между 2009 г. и РПП продажбите на ПС на пазара на Съюза са се увеличили със 7 %.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Продажби на несвързани лица в Съюза (в тонове)
116 902
133 824
131 085
124 524
Индекс
100
114
112
107
г) Пазарен дял
(63)
През разглеждания период ПС успява да запази пазарния си дял сравнително стабилен, т.е. 60 % през 2009 г. и 59 % през РПП.
ПС
2009 г.
2010
2011
РПП
Пазарен дял
60 %
65 %
61 %
59 %
Индекс
100
108
102
98
д) Растеж
(64)
В периода между 2009 г. и РПП потреблението на Съюза е нараснало с 8 %, а обемът на продажбите на ПС - със 7 %. Може да се приеме, че пазарният дял на ПС е стабилен, макар и да е намалял малко, докато вносът от Руската федерация малко се е увеличил.
е) Заетост
(65)
Докато през разглеждания период се наблюдава ръст на заетостта от 5 % по отношение на включените в извадката производители от Съюза, направената от заявителя оценка на заетостта на равнището на цялата ПС е различна и показва отрицателна тенденция - спад с 6 % в периода между 2009 г. и РПП.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Заетост
3 763
3 776
3 688
3 544
Индекс
100
100
98
94
ж) Размер на дъмпинговия марж
(66)
Що се отнася до въздействието на размера на действителните маржове на дъмпинга (4,7 %) върху ПС, предвид ограничения обем на вноса като цяло от Руската федерация и сравнително ниския дъмпингов марж, това въздействие не може да бъде смятано за значително.
з) Складови наличности
(67)
В периода между 2009 г. и РПП обемът на складовите наличности е намалял.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
11 723
10 240
9 813
10 489
Индекс
100
87
84
89
и) Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(68)
В периода между 2009 г. и РПП се наблюдава ръст на продажните цени на ПС с 8 %. Това развитие на цените е свързано с факта, че ПС е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи (с 8 %) върху ползвателите. То отразява също така постепенното преминаване на ПС към използване на СВК с по-голям диаметър, както и по-засиления интерес към въжета със специфично предназначение.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средна единична продажна цена (EUR/t)
3 625
3 658
3 809
3 911
Индекс
100
101
105
108
й) Възнаграждения
(69)
В периода между 2009 г. и РПП средната заплата на еквивалент на пълна заетост (ЕПЗ) се е увеличила с 20 % през разглеждания период. След преструктурирането на някои включени в извадката дружества делът на административните служители спрямо работниците се е увеличил през разглеждания период, което е отразено в увеличените средни разходи за заплати на едно заето лице.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Заплати/еквивалент на пълна заетост (в евро)
42 393
45 174
48 718
51 052
Индекс
100
107
115
120
к) Производителност
(70)
Производителността на работната сила на ПС, измерена в продукция на ЕПЗ на година, е променлива през разглеждания период - намалява през 2010 г., след което отново се увеличава през 2011 г. и през РПП.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производителност
58
52
53
55
Индекс
100
88
90
94
л) Инвестиции и способност за привличане на капитал
(71)
Инвестициите в СВК се увеличават с 271 % през разглеждания период, те са значителни по размер и възлизат на близо 16 милиона евро. Включените в извадката производители не са имали трудности в набирането на капитал през разглеждания период. Освен това голяма част от инвестициите е можела да бъде финансирана чрез собствените им парични потоци.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Инвестиции (в хил. евро)
5 845
6 025
12 656
15 839
Индекс
100
103
217
271
м) Рентабилност на пазара на Съюза
(72)
Включените в извадката производители успяват да реализират печалба през разглеждания период. Рентабилността в периода между 2009 г. и РПП - независимо от спада в сравнение с 2009 г. - е над определените 5 % печалба, посочени в първоначалното разследване.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на пазара на Съюза
14,8 %
10,1 %
10,6 %
10,6 %
Индекс
100
68
72
72
н) Възвръщаемост на инвестициите
(73)
Възвръщаемостта на инвестициите (ВИ), изразена като обща печалба, генерирана от свързаната със СВК дейност в процент от нетната счетоводна стойност на активите, които са пряко или непряко свързани с производството на СВК, като цяло следва гореспоменатите тенденции на рентабилността в рамките на целия разглеждан период. Въпреки спада този показател все още е доста висок.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Възвръщаемост на инвестициите
37,7 %
23,4 %
25 %
23 %
Индекс
100
62
66
61
о) Парични потоци
(74)
Паричните потоци се задържат като цяло на много положителни нива, независимо от известно влошаване в периода между 2009 г. и РПП: те следват до известна степен същата тенденция като тази на рентабилността през целия разглеждан период.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Парични потоци (в хил. евро)
57 545
40 640
38 297
43 380
Индекс
100
71
67
75
п) Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(75)
По-голямата част от показателите показват, че ПС е адаптирала производственото си оборудване, за да се справи с новата икономическа обстановка и да успее да се възползва от възможностите на пазарите в Съюза и извън него в сегменти, където може да се постигне висок марж на печалба. Подобрението на икономическото и финансовото положение на ПС вследствие на налагането на антидъмпинговите мерки през 2001 г. доказва, че мерките са ефективни и че ПС се е възстановила от последиците на предходните дъмпингови практики.
4.2. Заключение
(76)
През разглеждания период ПС е успяла повече или по-малко да запази пазарния си дял, цените са нараснали с 8 %, складовите наличности са се задържали на приемливо ниво, докато производственият обем и потреблението са нараснали. ПС е била на печалба през целия разглеждан период, макар и печалбите да са на по-ниско равнище през РПП, отколкото през 2009 г. С оглед на гореизложеното може да се направи заключението, че ПС не е претърпяла съществена вреда през разглеждания период.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
(77)
Бе разгледано също така дали е вероятно повторно възникване на съществена вреда при изтичане на срока на действие на мерките. Бе преценено, че това е малко вероятно поради причините, посочени по-долу.
(78)
Както се подчертава в съображение 54, бе установено, че цените на вноса от Руската федерация подбиват цените на ЕС. Предвид ниските обеми на съответстващите видове на продукта обаче настоящият марж на подбиване на цените може да се приеме само с индикативна цел.
(79)
Както е обяснено в съображение 51, обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Руската федерация е бил 2 005 тона през 2009 г. и 2 343 тона през РПП, което представлява пазарен дял от съответно 1,03 % и 1,11 %.
(80)
Както е обяснено в съображения 43 и 45, общият капацитет в Русия се оценява на около 158 000 тона, докато при последното разследване той почти се е равнявал на нивото на общото потребление в ЕС, а именно 220 000 тона. Освен това понастоящем изглежда, че свободният капацитет е ограничен.
(81)
По време на последното разследване за руския пазар бе счетено, че не е в състояние да поеме обема на доставките. Понастоящем, както е обяснено в съображение 36, през разглеждания период е регистриран значителен ръст, а именно от 38 %, на вътрешното потребление на СВК в Русия. Освен това според икономическите прогнози от публично достъпни източници в Руската федерация се очаква висок ръст на БВП през следващите години. Поради тази причина, както бе посочено в съображение 45, свободният капацитет на Руската федерация вероятно ще бъде усвоен от разрастващия се руски пазар, тъй като цените на руския пазар са с около 11 % по-високи от експортните цени за ЕС. Освен това руските експортни цени за други пазари, особено държавите от ОНД, са средно с 5,6 % по-високи от експортните цени за ЕС. Поради това е малко вероятно значителни количества от свободния капацитет или от текущите продажби, реализирани понастоящем на по-изгодни пазари - руския вътрешен пазар и/или пазарите на държавите от ОНД, да бъдат пренасочени към пазара на Съюза.
(82)
Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Руската федерация по всяка вероятност няма да доведе до повторно възникване на съществена вреда за ПС като цяло.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(83)
Предвид горепосоченото антидъмпинговите мерки, приложими върху вноса на СВК от Руската федерация, следва да се отменят, а настоящата процедура да се прекрати в съответствие с член 9, параграф 2 и член 11, параграф 2 от основния регламент.
(84)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча прекратяване на съществуващите мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Руската федерация. Също така им бе даден срок, през който да представят коментари след оповестяването. Коментари бяха получени от една заинтересована страна, която също така поиска и ѝ бе предоставено изслушване в присъствието на служителя по изслушването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Антидъмпинговите мерки върху вноса на стоманени многоснопови въжета, включително плътно навитите многоснопови въжета (въжета закрит тип), с изключение на въжетата от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, със или без прикрепена арматура, с произход от Руската федерация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98, се отменят, а процедурата по отношение на този внос се прекратява.
Член 2
Прекратява се започнатата в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 процедура за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на стоманени многоснопови въжета, включително плътно навитите многоснопови въжета (въжета закрит тип), с изключение на въжетата от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, със или без прикрепени фитинги, понастоящем класирани в кодове по КН еx73121081, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98, с произход от Руската федерация.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 12 декември 2013 година.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 1342/2013 DES RATES
vom 12. Dezember 2013
zur Aufhebung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren bestimmter Kabel und Seile aus Eisen oder Stahl mit Ursprung in der Russischen Föderation im Anschluss an eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) (im Folgenden „Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 9 Absatz 2 und Artikel 11 Absatz 2,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 1601/2001 (2) führte der Rat einen endgültigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren bestimmter Kabel und Seile aus Eisen oder Stahl (Steel Wire Rope, SWR) mit Ursprung in der Russischen Föderation, der Türkei, Thailand und der Tschechischen Republik ein. Die betreffenden Maßnahmen werden nachfolgend als „ursprüngliche Maßnahmen“ bezeichnet und die Untersuchung, die zu diesen Maßnahmen führte, als „Ausgangsuntersuchung“.
(2)
Im August 2001 hatte die Kommission ein Preisverpflichtungsangebot eines russischen Herstellers (JSC Severstal-Metiz) angenommen. Diese Verpflichtungsvereinbarung wurde im Oktober 2007 aufgehoben (3), da sie aufgrund von Schwierigkeiten bei der korrekten Klassifizierung der großen Zahl der von dem Unternehmen ausgeführten Warentypen als undurchführbar erachtet wurde.
(3)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 1279/2007 (4) erhielt der Rat im Anschluss an eine teilweise Interimsüberprüfung und eine Auslaufüberprüfung die ursprünglichen Maßnahmen für die Russische Föderation nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung aufrecht. Diese Maßnahmen werden nachfolgend als „geltende Maßnahmen“ bezeichnet und die Auslaufüberprüfung als „letzte Untersuchung“. Mit der Verordnung Nr. (EG) Nr. 1279/2007 wurden ferner die Maßnahmen gegenüber den Einfuhren von Kabeln und Seilen aus Stahl mit Ursprung in der Türkei und in Thailand aufgehoben.
(4)
Derzeit (5) sind auch Maßnahmen gegenüber SWR aus der Ukraine und der Volksrepublik China in Kraft, die auf aus Marokko, der Republik Moldau und der Republik Korea versandte SWR-Einfuhren ausgeweitet wurden.
2. Überprüfungsantrag
(5)
Am 27. Oktober 2012 kündigte die Kommission mit einer Bekanntmachung im Amtsblatt der Europäischen Union die Einleitung einer Auslaufüberprüfung (6) (im Folgenden „Einleitungsbekanntmachung“) der Antidumpingmaßnahmen gegenüber den SWR-Einfuhren mit Ursprung in der Russischen Föderation nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung an.
(6)
Die Überprüfung wurde auf einen begründeten Antrag hin eingeleitet, der vom Verbindungsausschuss der European Union Wire Rope Industries (im Folgenden „EWRIS“ oder „Antragsteller“) im Namen von Unionsherstellern eingereicht worden war, auf die mehr als 50 % der gesamten Unionsproduktion bestimmter Kabel und Seile aus Eisen oder Stahl entfallen. Der Antrag wurde damit begründet, dass beim Außerkrafttreten der Maßnahmen mit einem Anhalten des Dumpings und einem erneuten Auftreten der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union zu rechnen sei.
3. Untersuchung
3.1. Untersuchungszeitraum der Überprüfung und Bezugszeitraum
(7)
Die Untersuchung zum Anhalten oder erneuten Auftreten des Dumpings und der Schädigung bezog sich auf den Zeitraum vom 1. Oktober 2011 bis zum 30. September 2012 (im Folgenden „UZÜ“ (Untersuchungszeitraum der Überprüfung)). Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2009 bis zum Ende des UZÜ (im Folgenden „Bezugszeitraum“).
3.2. Von den Verfahren betroffene Parteien
(8)
Die Kommission unterrichtete offiziell die ihr bekannten ausführenden Hersteller, Unionshersteller, Einführer und Verwender sowie den Antragsteller und die Behörden des Ausfuhrlandes. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist schriftlich Stellung zu nehmen und eine Anhörung zu beantragen.
(9)
Da die Möglichkeit bestand, dass viele ausführende Hersteller in der Russischen Föderation von der Untersuchung betroffen sein würden, war in der Einleitungs-bekanntmachung ursprünglich ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 der Grundverordnung vorgesehen. Damit die Kommission über die tatsächliche Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden die ausführenden Hersteller aus der Russischen Föderation aufgefordert, innerhalb von 15 Tagen nach Einleitung des Verfahrens mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten Informationen zu übermitteln.
(10)
Da nur zwei ausführende Hersteller in der Russischen Föderation die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten Informationen übermittelten und sich zur weiteren Zusammenarbeit mit der Kommission bereit erklärten, wurde entschieden, bei den ausführenden Herstellern kein Stichprobenverfahren durchzuführen.
(11)
Die Kommission gab in der Einleitungsbekanntmachung bekannt, dass sie eine vorläufige Stichprobe der Unionshersteller gebildet hatte, und lud die interessierten Parteien ein, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung vorgesehenen Frist dazu Stellung zu nehmen. Die vorläufige Stichprobe umfasste fünf Unionshersteller, die im Hinblick auf die Produktions- und Verkaufsmengen der gleichartigen Ware in der Union als repräsentativ für den Wirtschaftszweig der Union befunden wurden.
(12)
Da keine Stellungnahmen eingingen, wurden die vorgeschlagenen Unternehmen in die endgültige Stichprobe einbezogen; die interessierten Parteien wurden entsprechend informiert. Eines der letztlich ausgewählten Unternehmen lehnte jedoch anschließend seine Einbeziehung in die Stichprobe ab. Die Kommission entschied daher, die Stichprobe auf die vier verbliebenen Unternehmen zu beschränken, die im Hinblick auf die Produktions- und Verkaufsmengen (29,3 % bzw. 20,9 %) der gleichartigen Ware in der Union weiterhin als repräsentativ für den Wirtschaftszweig der Union angesehen wurden.
(13)
Obwohl in der Einleitungsbekanntmachung ein Stichprobenverfahren für unabhängige Einführer vorgesehen war, meldete sich kein unabhängiger Einführer oder Verwender. Deshalb wurde keine Stichprobe unabhängiger Einführer gebildet.
(14)
An die vier in die Stichprobe aufgenommenen Unionshersteller, die zwei ausführenden Hersteller in der Russischen Föderation und den verbundenen Einführer wurden Fragebogen versandt.
3.3. Fragebogenantworten
(15)
Beantwortet wurden die Fragebogen von den vier in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern, dem verbundenen Einführer und einem ausführenden Hersteller aus der Russischen Föderation.
(16)
Obwohl sich ursprünglich zwei ausführende Hersteller aus der Russischen Föderation gemeldet hatten, antwortete lediglich einer auf den Fragebogen; er wird im Rahmen der Untersuchung als mitarbeitende Partei angesehen. Der mitarbeitende ausführende Hersteller hat eine hundertprozentige Tochtergesellschaft in Italien, die auch SWR herstellt und die betroffene Ware aus der Russischen Föderation einführt. Der andere ausführende Hersteller übermittelte zum Zeitpunkt der Einleitung der Untersuchung eine Stellungnahme; obwohl er ersucht wurde, den Fragebogen auszufüllen, tat er dies nicht. Daher wird die Auffassung vertreten, dass der zweite ausführende Hersteller nicht bei der Untersuchung mitarbeitete.
3.4. Kontrollbesuche
(17)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die Ermittlung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings und einer dadurch verursachten Schädigung sowie für die Untersuchung des Unionsinteresses benötigte, und überprüfte sie. Bei folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
a)
Unionshersteller
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Deutschland,
-
BRIDON International Ltd, Vereinigtes Königreich,
-
TEUFELBERGER Seil GmbH, Österreich,
-
Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Portugal;
b)
ausführender Hersteller in der Russischen Föderation:
-
JSC SEVERSTAL-Metiz, Cherepovets;
c)
verbundener Einführer:
-
REDAELLI Tecna SpA, Italien.
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(18)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um dieselbe Ware wie in der Ausgangsuntersuchung und in der letzten Untersuchung, die zur Einführung der derzeit geltenden Maßnahmen führte, d. h. um Kabel und Seile aus Eisen und Stahl, einschließlich verschlossener Seile, ausgenommen Kabel und Seile aus nicht rostendem Stahl, mit einer größten Querschnittsabmessung von mehr als 3 mm, auch ausgerüstet (vom Wirtschaftszweig häufig als „SWR“ bezeichnet), die derzeit unter den KN-Codes ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 und ex 7312 10 98 eingereiht werden (im Folgenden „betroffene Ware“).
2. Gleichartige Ware
(19)
Die Auslaufuntersuchung bestätigte, dass in der Russischen Föderation hergestellte und in die Union ausgeführte SWR und in der Union von den Unionsherstellern hergestellte und verkaufte SWR dieselben grundlegenden materiellen und technischen Eigenschaften und Verwendungen haben; daher werden sie als gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
C. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
1. Vorbemerkungen
(20)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde geprüft, ob Dumping vorlag und ob das Dumping bei einem Auslaufen der geltenden Maßnahmen wahrscheinlich anhalten oder erneut auftreten würde.
(21)
Wie in Erwägungsgrund 10 erläutert, war es nicht nötig, eine Stichprobe der ausführenden Hersteller in der Russischen Föderation zu bilden. Auf den mitarbeitenden ausführenden Hersteller entfielen 99 % der Ausfuhren der betroffenen Ware aus der Russischen Föderation in die Union im UZÜ. Daraus wurde der Schluss gezogen, dass die Mitarbeit hoch war.
(22)
Da zwei andere bekannte Hersteller in der Russischen Föderation nicht an der Untersuchung mitarbeiteten, mussten die nachstehend aufgeführten Feststellungen zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings anhand der besten verfügbaren Informationen getroffen werden; dazu gehörten Eurostat-Daten, die amtlichen Statistiken aus Russland und die begrenzten Daten, die von einem zweiten Hersteller übermittelt wurden.
2. Dumping der Einfuhren im UZÜ
(23)
Laut dem Überprüfungsantrag waren die Ausfuhren aus der Russischen Föderation in die Union mit einer durchschnittlichen Spanne von 130,8 % gedumpt. Wie in der Einleitungsbekanntmachung (Nummer 4.1) erwähnt, verglich der Antragsteller die Preise bei der Ausfuhr aus der Russischen Föderation in die Union (auf der Stufe ab Werk) mit den Inlandspreisen in der Russischen Föderation.
2.1. Normalwert
(24)
Nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung wurde zunächst bei dem mitarbeitenden ausführenden Hersteller geprüft, ob der Gesamtumfang seiner Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware an unabhängige Abnehmer auf dem russischen Inlandsmarkt repräsentativ war, d. h. ob das Gesamtvolumen dieser Verkäufe mindestens 5 % der Gesamtmenge der entsprechenden Ausfuhrverkäufe in die Union ausmachte. Den Ergebnissen zufolge waren die vom mitarbeitenden ausführenden Hersteller getätigten Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware insgesamt repräsentativ.
(25)
Anschließend ermittelte die Kommission die von dem ausführenden Hersteller auf dem Inlandsmarkt verkauften Typen der gleichartigen Ware, die mit den zur Ausfuhr in die Union verkauften Typen identisch oder direkt vergleichbar waren.
(26)
Ferner wurde untersucht, ob die Inlandsverkäufe des mitarbeitenden ausführenden Herstellers für jeden Warentyp repräsentativ waren, ob also die Inlandsverkäufe für jeden Warentyp wenigstens 5 % der Menge des in die Union verkauften gleichen Warentyps ausmachten. Bei den in repräsentativen Mengen verkauften Warentypen wurde dann geprüft, ob diese Verkäufe nach Artikel 2 Absatz 4 der Grundverordnung als Geschäfte im normalen Handelsverkehr anzusehen sind.
(27)
Bei der Prüfung, ob die Inlandsverkäufe der einzelnen in repräsentativen Mengen auf dem Inlandsmarkt verkauften Warentypen als Geschäfte im normalen Handelsverkehr betrachtet werden konnten, wurde der Anteil der gewinnbringenden Verkäufe des fraglichen Typs an unabhängige Abnehmer ermittelt. In allen Fällen, in denen die Inlandsverkäufe eines bestimmten Warentyps in hinreichenden Mengen und im normalen Handelsverkehr erfolgten, wurde dem Normalwert der tatsächliche Inlandspreis zugrunde gelegt, der als gewogener Durchschnitt aller Inlandsverkäufe dieses Warentyps im UZÜ ermittelt wurde.
(28)
Bei den verbleibenden Warentypen, deren Inlandsverkäufe nicht repräsentativ waren oder nicht im normalen Handelsverkehr getätigt wurden, wurde der Normalwert nach Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung rechnerisch ermittelt. Die rechnerische Ermittlung des Normalwerts erfolgte nach Artikel 2 Absatz 6 Satz 1 der Grundverordnung durch Addition der - erforderlichenfalls berichtigten - Herstellkosten der ausgeführten Warentypen, eines angemessenen Betrags für Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten und einer angemessenen Gewinnspanne auf der Grundlage der Zahlen, die bei der Produktion und dem Verkauf der gleichartigen Ware im normalen Handelsverkehr tatsächlich verzeichnet wurden.
2.2. Ausfuhrpreis
(29)
Bei den Ausfuhrverkäufen des mitarbeitenden russischen ausführenden Herstellers auf den Unionsmarkt, die direkt an unabhängige Abnehmer gingen, wurde der Ausfuhrpreis nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der für die betroffene Ware tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise ermittelt.
(30)
Bei dem Ausfuhrgeschäft, bei dem die Ausfuhr in die Union über ein verbundenes Handelsunternehmen erfolgte, wurde der Ausfuhrpreis nach Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung auf der Grundlage des Weiterverkaufspreises ermittelt, den der verbundene Händler dem ersten unabhängigen Abnehmer in der Union in Rechnung stellte. Um allen zwischen der Einfuhr und dem Weiterverkauf entstandenen Kosten und den Gewinnen Rechnung zu tragen, wurden Berichtigungen vorgenommen, damit ein verlässlicher Ausfuhrpreis ermittelt werden konnte. Da die unabhängigen Einführer keine Angaben zur Höhe der im UZÜ erzielten Gewinne machten, wurde eine durchschnittliche Gewinnspanne von 5 % zugrunde gelegt.
2.3. Vergleich
(31)
Der Vergleich zwischen dem gewogenen durchschnittlichen Normalwert und dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis erfolgte auf der Stufe ab Werk und auf der gleichen Handelsstufe.
(32)
Im Interesse eines gerechten Vergleichs zwischen dem Normalwert und dem Ausfuhrpreis wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung Unterschiede berücksichtigt, die nachweislich die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten. Zu diesem Zweck wurden in berechtigten Fällen gebührende Berichtigungen vorgenommen für Unterschiede bei den Transport-, Versicherungs-, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten, den Finanzierungs- und den Verpackungskosten sowie bei Provisionen und Rabatten.
2.4. Dumpingspanne
(33)
Nach Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung wurde der gewogene durchschnittliche Normalwert je Warentyp mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis des entsprechenden Typs der betroffenen Ware verglichen. Der Vergleich ergab, dass bei dem ausführenden Hersteller Dumping in Höhe von 4,7 % vorlag.
3. Einfuhrentwicklung im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen
3.1. Vorbemerkungen
(34)
Nach der Untersuchung, ob im UZÜ Dumping vorlag, wurde geprüft, ob bei einer Aufhebung der Maßnahmen mit einem Anhalten des Dumpings zu rechnen wäre. Dabei wurden die folgenden Aspekte analysiert: die Menge und die Preise der gedumpten Einfuhren aus der Russischen Föderation, die Attraktivität des Unionsmarktes und anderer Drittlandsmärkte, die Produktionskapazität und der Ausfuhrkapazitätsüberschuss der Russischen Föderation.
3.2. Menge und Preise der gedumpten Einfuhren aus der Russischen Föderation
(35)
Nach Angaben von Eurostat stiegen die Einfuhren aus der Russischen Föderation im Bezugszeitraum an, und zwar von 2 005 t im Jahr 2009 auf 2 343 t im UZÜ; dies entspricht rund 1 % des Unionsverbrauchs im UZÜ und im Bezugszeitraum. Wie in Erwägungsgrund 33 erwähnt, erfolgten die Einfuhren des mitarbeitenden ausführenden Herstellers trotz des geltenden Antidumpingzolls zu gedumpten Preisen (4,7 %).
3.3. Attraktivität des Unionsmarktes und anderer Drittlandsmärkte
(36)
Die Ausfuhren in die Union machten 3 % der Gesamtverkäufe des mitarbeitenden Herstellers aus; der überwiegende Teil der Verkäufe (85 %) wurde auf dem russischen Inlandsmarkt getätigt. Der Inlandsmarkt verzeichnete im Bezugszeitraum ein Wachstum von 38 % (7) und könnte bei einem weiteren BIP-Anstieg in der Russischen Föderation, wie er von öffentlich zugänglichen Fachquellen für Wirtschaftsanalyse vorhergesagt wird, weiter wachsen. Ferner ging aus den bei der Untersuchung eingeholten Informationen hervor, dass der mitarbeitende Hersteller nicht alle Typen der betroffenen Ware herstellt und der von ihm verursachte Wettbewerbsdruck auf die Unionshersteller daher begrenzt ist. Dasselbe dürfte bei den beiden anderen Herstellern der Fall sein, da keine Angaben zu Investitionen in neue Maschinen vorliegen, die beispielsweise die Herstellung der betroffenen Ware mit einem größeren Durchmesser erlauben würden. Darüber hinaus scheint der begrenzte Wettbewerbsdruck, der von den ausführenden Herstellern aus der Russischen Föderation ausgeht, durch die Anwesenheit der Unionshersteller auf dem russischen Markt bestätigt zu werden. Nach den amtlichen russischen Zollstatistiken machten die von den Unionsherstellern getätigten Ausfuhren der gleichartigen Ware in die Russische Föderation 30 % aller Einfuhren der gleichartigen Ware auf den russischen Markt im UZÜ aus; die Unionshersteller sind damit die größten Ausführer auf dem russischen Markt.
(37)
Nach der endgültigen Unterrichtung brachte der Antragsteller vor, das prognostizierte BIP-Wachstum in Russland (in der Größenordnung von 3 %) sei recht moderat und werde keine Weiterentwicklung des russischen SWR-Marktes gestatten. Folglich werde der russische Markt unter Umständen nicht in der Lage sein, zusätzliche Mengen der gleichartigen Ware zu absorbieren. Diesbezüglich sei darauf hingewiesen, dass das russische BIP-Wachstum im Bezugszeitraum, also von 2009 bis zum Ende des UZ, geringer ausfiel als das für 2014 vorhergesagte Wachstum und dennoch ein Wachstum des SWR-Marktes in Russland um 38 % ermöglichte. Mithin wurde das Vorbringen zurückgewiesen.
(38)
Dieselbe Partei verwies auch auf die neuen Warentypen, die der mitarbeitende ausführende Hersteller kürzlich (in Zusammenarbeit mit seiner in der Union ansässigen Tochtergesellschaft) entwickelt habe, und brachte vor, dies bestätige, dass der betreffende Hersteller im Bezugszeitraum Investitionen getätigt habe. Dem ist entgegenzuhalten, dass diese Tatsache nicht im Widerspruch zu der Feststellung steht, dass der mitarbeitende Hersteller nicht in der Lage ist, alle Typen von Seilen herzustellen (insbesondere SWR in den oberen Marktsegmenten). Das Vorbringen wurde daher zurückgewiesen.
(39)
Die Attraktivität des Unionsmarktes sollte auch vor dem Hintergrund der Tatsache gesehen werden, dass einige Unionshersteller von den russischen ausführenden Herstellern übernommen wurden. Zwei russische Hersteller besitzen nämlich Tochtergesellschaften in der Union. Der Kontrollbesuch bei der in der Union ansässigen Tochtergesellschaft des mitarbeitenden Ausführers ergab, dass ihre Kaufverträge hauptsächlich auf dem europäischen Markt geschlossen wurden und dass die betreffenden Verkäufe zwischen dem mitarbeitenden Hersteller und dieser Tochtergesellschaft im UZÜ begrenzt waren.
(40)
Unter Zugrundelegung der Angaben des mitarbeitenden Ausführers wird darauf hingewiesen, dass der Umfang der russischen Ausfuhren der betroffenen Ware in Drittländer dem Vierfachen des Ausfuhrvolumens in die Union im UZÜ entsprach. Es wurde festgestellt, dass die Preise der Ausfuhren des mitarbeitenden ausführenden Herstellers in Drittländer im Durchschnitt niedriger waren als sein Inlandsverkaufspreis in der Russischen Föderation, aber im Durchschnitt höher als die Preise der Ausfuhren in die Union. Dies lässt den Schluss zu, dass die Ausfuhrverkäufe in Drittländer attraktiver sind als die Verkäufe in die Union. In diesem Zusammenhang sei auch auf die seit langem bestehenden Absatzkanäle in der Gemeinschaft Unabhängiger Staaten (GUS) hingewiesen.
(41)
Nach der endgültigen Unterrichtung wandte der Antragsteller ein, die Preise der Ausfuhren der russischen Hersteller in Drittländer seien niedriger als die Preise der Ausfuhren in die Union. Er berief sich dabei auf einen Vergleich zwischen den durchschnittlichen Preisen der Ausfuhren in die Ukraine und in einige europäische Länder, dem die russische Zollstatistik zugrunde liege. Es wurden jedoch keine den Vergleich stützenden Originaldaten vorgelegt. Hierzu ist anzumerken, dass der im Rahmen der Untersuchung durchgeführte Vergleich des Unterschieds zwischen den Preisen der russischen Ausfuhren in die Union und in Drittländer auf den überprüften Fragebogendaten des mitarbeitenden ausführenden Herstellers beruhte. Dieser Preisvergleich erfolgte auf der Stufe ab Werk unter Berücksichtigung der Unterschiede zwischen den Warentypen und den Handelsstufen. Die vom Antragsteller vorgelegten Durchschnittspreise spiegeln nicht die Komplexität der Preisbestandteile und Preisspannen wider, die aufgrund der beträchtlichen Anzahl unterschiedlicher Waren und Handelsstufen auf dem SWR-Markt zu beobachten sind. Das Vorbringen wurde daher zurückgewiesen.
(42)
Dieselbe Partei führte an, die Menge der Ausfuhren des Wirtschaftszweigs der Union in die Russische Föderation sei in diesem Fall irrelevant; sie verwies zudem auf die gestiegenen Einfuhren aus der Volksrepublik China in die Russische Föderation und die Notwendigkeit, diese bei der Analyse zu berücksichtigen, da sie eine Bedrohung für die Wettbewerbsfähigkeit der auf dem russischen Markt und dem GUS-Markt vertretenen russischen Hersteller darstellten. Hierzu sei angemerkt, dass die Tatsache, dass die Unionshersteller bei der Ausfuhr auf den russischen Markt nach wie vor führend sind, relevant ist, bestätigt sie doch unter anderem die Feststellung, dass die russischen Hersteller nicht in der Lage sind, alle SWR-Typen, die auf dem russischen Markt nachgefragt werden, herzustellen. Bezüglich der chinesischen Ausfuhren in die Russische Föderation ist darauf hinzuweisen, dass sie parallel zu dem rapiden Anstieg der Nachfrage auf dem russischen Markt zunahmen. Es wurden keine Informationen etwa zum Niveau der Preise der chinesischen Ausfuhren in die Russische Föderation oder die GUS-Länder oder zu den Eigenschaften der untersuchten eingeführten Ware vorgelegt, die eine weitere Analyse ermöglicht hätten. Des Weiteren sei darauf hingewiesen, dass die russischen Hersteller der betroffenen Ware der russischen Zollstatistik zufolge im UZÜ auf ihrem Inlandsmarkt für SWR nach wie vor führend waren und dass die Gesamteinfuhren auf diesen Markt nur rund 15 % des russischen SWR-Marktes ausmachten. Aus diesen Gründen wurde das Vorbringen zurückgewiesen.
3.4. Produktionskapazitäten und für Ausfuhren in die Russische Föderation zur Verfügung stehende Überkapazitäten
(43)
Laut Überprüfungsantrag betrug die Produktionskapazität aller russischen ausführenden Hersteller 115 000 t. Im Laufe der Untersuchung bewertete der Antragsteller die russische Produktionskapazität neu; demnach lag diese zwischen 220 000 t und 250 000 t, wofür allerdings keine Beweise vorgelegt wurden. Auf der Grundlage der überprüften Daten des mitarbeitenden Ausführers, der von einem zweiten bekannten Hersteller vorgelegten Daten und der im Antrag enthaltenen Daten über den dritten Hersteller wurde die Produktionskapazität aller russischen Hersteller der betroffenen Ware auf rund 158 000 t festgesetzt. Dabei ist anzumerken, dass die Produktionskapazität des mitarbeitenden ausführenden Herstellers im Bezugszeitraum strukturellen Anpassungen unterworfen war, derzufolge eine Fertigungsstätte geschlossen wurde.
(44)
Nach der endgültigen Unterrichtung brachte eine Partei vor, einige Maschinen aus der geschlossenen Fertigungsstätte seien an eine andere Produktionsstätte des mitarbeitenden Herstellers verbracht worden. Es wurden indessen keine Beweise zur Untermauerung dieses Vorbringens vorgelegt. Diesbezüglich wird bestätigt, dass dem im Rahmen der Untersuchung eingeholten Beweismaterial zufolge der mitarbeitende Hersteller im Bezugszeitraum tatsächlich strukturelle Anpassungen vornahm, zu denen auch die Verschrottung einiger Maschinen an allen drei Produktionsstätten und die Schließung einer Fertigungsstätte gehörten. Gleichzeitig kann nicht ausgeschlossen werden, dass einige Maschinen aus der geschlossenen Fertigungsstätte an die übrigen Produktionsstätten verbracht wurden. Auf jeden Fall ändert dies nichts an der Einschätzung der Produktions-kapazität dieses Herstellers und Russlands insgesamt, die auch von der betreffenden Partei nicht in Frage gestellt wurde. Daher wurde das Vorbringen zurückgewiesen.
(45)
Bezüglich der Kapazitätsauslastung und des Kapazitätsüberschusses wurde aufgrund der Daten von zwei Herstellern und mangels genauer Informationen über die Kapazitäts-auslastung des dritten Herstellers angenommen, dass dessen Kapazitätsauslastung derjenigen der beiden anderen Hersteller entsprach (90 % im UZÜ). Daraus wurde der Schluss gezogen, dass die gesamten Kapazitätsreserven in der Russischen Föderation bei 17 000 t lagen. Dies entsprach etwa 8 % des Unionsverbrauchs im UZÜ.
3.5. Schlussfolgerung
(46)
Aufgrund der Feststellung, dass die Ausfuhren aus der Russischen Föderation im UZÜ weiterhin gedumpt waren, ist bei einer Aufhebung der geltenden Antidumpingmaßnahmen mit einem Anhalten des Dumpings auf dem Unionsmarkt zu rechnen.
(47)
Es ist jedoch Folgendes hervorzuheben: Erstens sind in der Russischen Föderation lediglich begrenzte Kapazitätsreserven vorhanden, die durch die rasch wachsende Nachfrage auf dem Inlandsmarkt aufgebraucht werden könnten. Zweitens sind die russischen Hersteller nicht in der Lage, alle Typen von Seilen anzubieten, so dass der von ihnen verursachte Wettbewerbsdruck auf dem Unionsmarkt begrenzt ist. Drittens haben zwei der drei bekannten ausführenden Hersteller hundertprozentige Tochtergesellschaften in der Union, welche die gleichartige Ware herstellen. Aus den Angaben der Tochtergesellschaft des mitarbeitenden ausführenden Herstellers ist ersichtlich, dass die von der Tochtergesellschaft hergestellte gleichartige Ware hauptsächlich auf dem Unionsmarkt verkauft wird, während der ausführende Hersteller die gleichartige Ware vor allem für den russischen Markt herstellt und dort verkauft. Außerdem unterhalten die russischen ausführenden Hersteller enge Handelsbeziehungen zu den Drittlandsmärkten, insbesondere den Märkten der GUS; diese sind für die russischen Ausführer attraktiver, weil die dort verlangten Preise im Durchschnitt höher sind als die Preise in der Union. Daraus wurde der Schluss gezogen, dass die Einfuhren der betroffenen Ware aus der Russischen Föderation bei einem Auslaufen der Maßnahmen nicht wesentlich zunehmen dürften.
D. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
(48)
Im UZÜ wurden SWR von mehr als 30 Unionsherstellern hergestellt. Die Produktion dieser Hersteller (ermittelt anhand der von den mitarbeitenden Herstellern eingeholten Informationen und, hinsichtlich der anderen Unionshersteller, anhand der Daten des Antragstellers) ist daher als die Unionsproduktion im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 der Grundverordnung anzusehen.
(49)
Wie in Erwägungsgrund 12 dargelegt, wurde aufgrund der großen Zahl von Unions-herstellern eine Stichprobe gebildet. Für die Zwecke der Schadensanalyse wurden die Schadensindikatoren auf zwei Ebenen ermittelt:
-
Die makroökonomischen Faktoren (Produktion, Kapazität, Verkaufsmenge, Marktanteil, Wachstum, Beschäftigung, Produktivität, durchschnittliche Stückpreise, Höhe des Dumpings) wurden auf der Ebene der gesamten Unionsproduktion anhand der bei den mitarbeitenden Herstellern eingeholten Informationen und anhand von Eurostat-Daten bewertet; bezüglich der anderen Unionshersteller wurde eine Schätzung anhand der Daten des Antragstellers verwendet.
-
Die mikroökonomischen Faktoren (Lagerbestände, Löhne, Rentabilität, Kapitalrendite, Cashflow, Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten und Investitionen) wurden für die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller anhand der von ihnen vorgelegten Informationen analysiert.
E. LAGE AUF DEM UNIONSMARKT
1. Unionsverbrauch
(50)
Der Unionsverbrauch stieg von 2009 bis zum UZÜ um 8 % von 195 426 t auf 211 380 t.
2009
2010
2011
UZÜ
Unionsverbrauch (in t)
195 426
206 940
213 350
211 380
Index
100
106
109
108
2. Derzeitige Einfuhren aus der Russischen Föderation
2.1. Menge, Marktanteil und Preise der Einfuhren aus der Russischen Föderation
(51)
Eurostat-Daten zufolge erhöhte sich die Menge der Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in der Russischen Föderation von 2009 bis zum UZÜ von 2 005 t auf 2 343 t. Trotz dieses Anstiegs sind diese Mengen geringer als die Einfuhren aus der Russischen Föderation bei der letzten Untersuchung; diese beliefen sich 2005 auf 2 908 t und im Zeitraum vom 1. Juli 2005 bis zum 30. Juni 2006 (letzter UZÜ) auf 3 323 t. Ferner weisen die Einfuhren aus Russland seit dem Ende des UZÜ eine rückläufige Entwicklung auf (Rückgang um 20 %).
(52)
Der Marktanteil der Einfuhren aus Russland belief sich 2009 auf 1,03 % und im UZÜ auf 1,11 %.
(53)
Die Einfuhrpreise stiegen im Bezugszeitraum stetig an, und zwar um 12 %.
2009
2010
2011
UZÜ
Einfuhr (in t)
2 005
2 197
2 549
2 343
Index
100
110
127
117
Marktanteil
1,03 %
1,06 %
1,19 %
1,11 %
Index
100
103
116
108
Einfuhrpreis
1 054
1 084
1 171
1 178
Index
100
103
111
112
2.2. Preisunterbietung
(54)
Die Preisunterbietung wurde anhand der Ausfuhrpreise des mitarbeitenden russischen Herstellers (ohne Antidumpingzoll) ermittelt; sie lag je nach Warentyp zwischen 54,7 % und 69,0 % bei einer gewogenen durchschnittlichen Preisunterbietungsspanne von 63,4 %. Aufgrund der geringen Einfuhrmengen aus der Russischen Föderation und der vielen unterschiedlichen SWR-Typen konnte die Preisunterbietung allerdings nur anhand sehr weniger identischer Warentypen und geringer Mengen (19,9 t) ermittelt werden. Daher ist die Preisunterbietungsspanne lediglich als Anhaltspunkt zu betrachten.
3. Einfuhren aus anderen Ländern
3.1. Menge, Marktanteil und Preise der Einfuhren aus anderen Ländern
(55)
Die Einfuhren aus anderen Ländern als der Russischen Föderation nahmen im Bezugszeitraum mit einem Plus von 10,6 % stärker zu als der Verbrauch auf dem Unionsmarkt (+ 8 %). Wenngleich andere Länder als die Russische Föderation Marktanteile von der Union gewinnen konnten, können die jeweiligen Marktanteile als stabil angesehen werden.
(56)
Die wichtigsten ausführenden Länder im UZÜ waren Südkorea mit einem Marktanteil von 16 %, gefolgt von der VR China (1,78 %), Thailand (rund 1,65 %) und der Russischen Föderation (siehe oben, 1,11 %); der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union betrug knapp 60 %.
Länder/Einfuhren (in t)
2009
2010
2011
UZÜ
Südkorea
32 027
23 926
28 906
34 798
China
5 797
4 067
5 174
3 765
Thailand
3 673
3 815
5 348
3 499
Sonstige Länder
34 938
38 974
39 376
42 444
Zwischensumme
(ohne die Russische Föderation)
76 435
70 782
78 804
84 506
Russland
2 005
2 197
2 548
2 343
Gesamteinfuhren
(einschließlich der Russischen Föderation)
78 440
72 979
81 352
86 849
3.2. Preisunterbietung
(57)
Die durchschnittlichen Preise der Einfuhren der gleichartigen Ware aus anderen Ländern blieben im Bezugszeitraum insgesamt stabil und unverändert und unterboten die Preise des Wirtschaftszweigs der Union um durchschnittlich 57 %.
4. Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(58)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung prüfte die Kommission alle für die Lage des Wirtschaftszweigs der Union relevanten Wirtschaftsfaktoren und -indizes.
4.1. Vorbemerkungen
(59)
Da in Bezug auf den Wirtschaftszweig der Union mit einer Stichprobe gearbeitet wurde, wurde die Schädigung anhand der für den gesamten Wirtschaftszweig der Union gesammelten Informationen (makroökonomische Faktoren in Erwägungsgrund 49) beurteilt, ferner anhand der Daten, die zu den in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern eingeholt wurden (mikroökonomische Faktoren in Erwägungsgrund 49).
a) Produktion
(60)
Die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union stieg von 2009 bis zum UZÜ von 214 475 t auf 228 368 t und damit um 6 %. Vor dem Hintergrund der in Erwägungsgrund 52 erwähnten Zunahme des Verbrauchs um 8 % steigerte der Wirtschaftszweig der Union seine Produktionsmenge um 6 %.
Wirtschaftszweig der Union
2009
2010
2011
UZÜ
Produktion (in t)
214 475
223 385
224 559
228 368
Index
100
104
105
106
b) Kapazität und Kapazitätsauslastung
(61)
Durch den höheren Unionsverbrauch (+ 8 %) kam es auch zu einem Produktionsanstieg im Wirtschaftszweig der Union (+ 6 %).
Wirtschaftszweig der Union
2009
2010
2011
UZÜ
Kapazität
348 852
371 187
366 976
369 134
Index
100
106
105
106
Kapazitätsauslastung
61,5 %
60,2 %
61,2 %
61,9 %
Index
100
98
100
101
c) Verkaufsmenge
(62)
Die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt nahmen von 2009 bis zum UZÜ um 7 % zu.
Wirtschaftszweig der Union
2009
2010
2011
UZÜ
Verkäufe an unabhängige Abnehmer in der Union (in t)
116 902
133 824
131 085
124 524
Index
100
114
112
107
d) Marktanteil
(63)
Der Wirtschaftszweig der Union konnte seinen Marktanteil im Bezugszeitraum relativ stabil halten (60 % im Jahr 2009 und 59 % im UZÜ).
Wirtschaftszweig der Union
2009
2010
2011
UZÜ
Marktanteil
60 %
65 %
61 %
59 %
Index
100
108
102
98
e) Wachstum
(64)
Während der Unionsverbrauch von 2009 an bis zum UZÜ um 8 % zunahm, stieg das Volumen der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union um 7 %. Der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union kann daher trotz eines leichten Rückgangs als stabil angesehen werden, während die Einfuhren aus der Russischen Föderation leicht zunahmen.
f) Beschäftigung
(65)
Während bei den in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern im Bezugszeitraum eine Zunahme um 5 % festzustellen war, weist das Beschäftigungsniveau im gesamten Wirtschaftszweig der Union nach Schätzungen des Antragstellers eine negative Entwicklung auf (Rückgang um 6 % von 2009 bis zum UZÜ).
Wirtschaftszweig der Union
2009
2010
2011
UZÜ
Beschäftigung
3 763
3 776
3 688
3 544
Index
100
100
98
94
g) Höhe der Dumpingspanne
(66)
Die Auswirkungen der festgestellten tatsächlichen Dumpingspannen auf den Wirtschaftszweig der Union (4,7 %) können angesichts des geringen Gesamtvolumens der Einfuhren aus der Russischen Föderation und der relativ niedrigen Dumpingspanne nicht als erheblich angesehen werden.
h) Lagerbestände
(67)
Die Schlussbestände des Wirtschaftszweigs der Union nahmen von 2009 bis zum UZÜ ab.
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2009
2010
2011
UZÜ
Schlussbestand (in t)
11 723
10 240
9 813
10 489
Index
100
87
84
89
i) Verkaufspreise und Faktoren, welche die Inlandspreise beeinflussen
(68)
Die Verkaufsstückpreise des Wirtschaftszweigs der Union stiegen von 2009 bis zum UZÜ um 8 % an. Diese Preisentwicklung hängt damit zusammen, dass der Wirtschaftszweig der Union die um 8 % gestiegenen Produktionskosten an die Verwender weitergeben konnte. Sie geht zudem mit der schrittweisen Umstellung des Wirtschaftszweigs der Union auf SWR mit größerem Durchmesser und einer stärkeren Konzentration auf Seile für besondere Verwendungen einher.
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2009
2010
2011
UZÜ
Durchschnittlicher Verkaufsstückpreis in der EU (EUR/t)
3 625
3 658
3 809
3 911
Index
100
101
105
108
j) Löhne
(69)
Im Bezugszeitraum von 2009 bis zum UZÜ erhöhte sich der Durchschnittslohn je Vollzeitäquivalent (im Folgenden „VZÄ“) um 20 %. Nachdem in einigen der in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen Umstrukturierungen durchgeführt worden waren, erhöhte sich im Bezugszeitraum die Zahl der Angestellten gegenüber der Zahl der Arbeiter, was sich in höheren durchschnittlichen Arbeitskosten je Angestellten widerspiegelt.
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2009
2010
2011
UZÜ
Löhne je VZÄ (EUR)
42 393
45 174
48 718
51 052
Index
100
107
115
120
k) Produktivität
(70)
Die Produktivität der Belegschaft des Wirtschaftszweigs der Union, gemessen am Output je VZÄ pro Jahr, schwankte im Bezugszeitraum: 2010 nahm sie ab, 2011 und im UZÜ stieg sie wieder an.
Wirtschaftszweig der Union
2009
2010
2011
UZÜ
Produktivität
58
52
53
55
Index
100
88
90
94
l) Investitionen und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
(71)
Die Investitionen in SWR legten im Bezugszeitraum um 271 % zu und waren im UZÜ mit nahezu 16 Mio. EUR erheblich. Die in die Stichprobe einbezogenen Hersteller hatten im Bezugszeitraum keine Schwierigkeiten bei der Kapitalbeschaffung. Ein Großteil der Investitionen konnte zudem mit selbst erzeugtem Cashflow finanziert werden.
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2009
2010
2011
UZÜ
Investitionen (1 000 EUR)
5 845
6 025
12 656
15 839
Index
100
103
217
271
m) Rentabilität auf dem Unionsmarkt
(72)
Die in die Stichprobe einbezogenen Hersteller konnten im gesamten Bezugszeitraum Gewinne erzielen. Die von 2009 bis zum UZÜ erzielten Gewinne lagen trotz eines Rückgangs gegenüber 2009 deutlich über der in der Ausgangsuntersuchung festgesetzten Zielmarge von 5 %.
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2009
2010
2011
UZÜ
Rentabilität auf dem Unionsmarkt
14,8 %
10,1 %
10,6 %
10,6 %
Index
100
68
72
72
n) Kapitalrendite
(73)
Die Kapitalrendite (RoI), ausgedrückt als Gesamtgewinn aus dem Geschäft mit SWR in Prozent des Nettobuchwerts der mit der Herstellung von SWR direkt und indirekt in Zusammenhang stehenden Vermögenswerte, folgte im gesamten Bezugszeitraum weitgehend der oben aufgezeigten Rentabilitätsentwicklung. Die Kennzahl blieb trotz eines Rückgangs recht hoch.
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2009
2010
2011
UZÜ
RoI
37,7 %
23,4 %
25 %
23 %
Index
100
62
66
61
o) Cashflow
(74)
Insgesamt stellt sich die Cashflow-Situation trotz einer gewissen Verschlechterung von 2009 bis zum UZÜ sehr positiv dar: Bis zu einem gewissen Grad folgte der Cashflow im gesamten Bezugszeitraum der Rentabilitätsentwicklung.
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2009
2010
2011
UZÜ
Cashflow (1 000 EUR)
57 545
40 640
38 297
43 380
Index
100
71
67
75
p) Erholung von früherem Dumping
(75)
Die meisten Kennzahlen zeigen, dass der Wirtschaftszweig der Union seine Produktionsanlagen umgestellt hat, um den Erfordernissen des neuen wirtschaftlichen Umfelds besser zu entsprechen und auf den Unionsmärkten und Nichtunionsmärkten Geschäftschancen in Bereichen nutzen zu können, in denen hohe Gewinnspannen erzielt werden können. Die Verbesserung der wirtschaftlichen und finanziellen Lage des Wirtschaftszweigs der Union nach der Einführung von Antidumpingmaßnahmen im Jahr 2001 beweist, dass die Maßnahmen wirksam sind und dass sich der Wirtschaftszweig der Union von den Auswirkungen früherer Dumpingpraktiken erholt hat.
4.2. Schlussfolgerung
(76)
Im Bezugszeitraum konnte der Wirtschaftszweig der Union seinen Marktanteil mehr oder weniger halten; die Preise stiegen um 8 %, die Lagerbestände blieben auf einem angemessenen Niveau, und das Produktionsvolumen und der Verbrauch nahmen zu. Der Wirtschaftszweig der Union war im gesamten Bezugszeitraum rentabel, obgleich die Gewinne im UZÜ niedriger ausfielen als 2009. Aus den vorstehend genannten Gründen kann der Schluss gezogen werden, dass der Wirtschaftszweig der Union im Bezugszeitraum keine bedeutende Schädigung erlitt.
F. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ERNEUTEN AUFTRETENS DER SCHÄDIGUNG
(77)
Es wurde ferner geprüft, ob bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen erneut mit einer bedeutenden Schädigung zu rechnen wäre. Aus folgenden Gründen dürfte dies nicht der Fall sein.
(78)
Wie in Erwägungsgrund 54 hervorgehoben, wurde festgestellt, dass die Preise der Einfuhren aus der Russischen Föderation die Preise der Union unterboten. Aufgrund der geringen Mengen korrespondierender Warentypen ist die Preisunterbietungsspanne allerdings lediglich als Anhaltspunkt zu betrachten.
(79)
Wie in Erwägungsgrund 51 dargelegt, wurden 2009 insgesamt 2 005 t und im UZÜ 2 343 t der betroffenen Ware mit Ursprung in der Russischen Föderation eingeführt; dies entspricht einem Marktanteil von 1,03 % bzw. 1,11 %.
(80)
Wie in den Erwägungsgründen 43 und 45 erläutert, wird die russische Gesamtkapazität auf rund 158 000 t geschätzt; bei der letzten Untersuchung betrug sie schätzungsweise 220 000 t, was in etwa dem gesamten Unionsverbrauch entsprach. Ferner sind die Kapazitätsreserven derzeit offensichtlich begrenzt.
(81)
Bei der letzten Untersuchung wurde davon ausgegangen, dass der russische Markt nicht in der Lage war, das vorhandene Angebot zu absorbieren. Im aktuellen Bezugszeitraum verzeichnete der Inlandsverbrauch von SWR in Russland, wie in Erwägungsgrund 36 dargelegt, ein beträchtliches Wachstum (+ 38 %). Außerdem dürfte die Russische Föderation laut öffentlich zugänglichen Wirtschaftsprognosen in den nächsten Jahren einen kräftigen BIP-Anstieg verzeichnen. Die russischen Kapazitätsreserven dürften daher, wie in Erläuterungsgrund 45 erwähnt, vom rasch wachsenden russischen Markt absorbiert werden, da die Preise in Russland rund 11 % höher sind als die Ausfuhrpreise in die EU. Zudem sind die Preise russischer Ausfuhren auf andere Märkte, vor allem in die GUS-Staaten, im Durchschnitt 5,6 % höher als die Ausfuhrpreise in die EU. Es ist daher unwahrscheinlich, dass erhebliche Mengen der Kapazitätsreserven oder der derzeitigen Verkäufe auf dem attraktiveren Inlandsmarkt und/oder auf den Märkten der GUS-Staaten auf den Unionsmarkt umgeleitet werden.
(82)
Daraus wird der Schluss gezogen, dass eine Aufhebung der Maßnahmen gegenüber den Einfuhren mit Ursprung in der Russischen Föderation aller Wahrscheinlichkeit nach kein erneutes Auftreten der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union zur Folge hätte.
G. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(83)
Aufgrund der dargestellten Sachlage sollten die Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von SWR aus der Russischen Föderation aufgehoben und dieses Verfahren nach Artikel 9 Absatz 2 und Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung eingestellt werden.
(84)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage die Aufhebung der geltenden Maßnahmen gegenüber den Einfuhren mit Ursprung in der Russischen Föderation empfohlen werden soll. Gleichzeitig wurde ihnen eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt. Eine Stellungnahme ging von einer interessierten Partei ein, die auch eine Anhörung in Gegenwart des Anhörungsbeauftragten beantragte und gehört wurde -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
Die Antidumpingmaßnahmen betreffend die Einfuhren von Kabeln und Seilen aus Stahl einschließlich verschlossener Seile, ausgenommen Kabel und Seile aus nicht rostendem Stahl, mit einer größten Querschnittsabmessung von mehr als 3 mm, auch ausgerüstet, mit Ursprung in der Russischen Föderation, die derzeit unter den KN-Codes ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 und ex 7312 10 98 eingereiht werden, werden aufgehoben und das Verfahren diese Einfuhren betreffend wird eingestellt.
Artikel 2
Die nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 eingeleitete Auslaufüberprüfung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von Kabeln und Seilen aus Stahl einschließlich verschlossener Seile, ausgenommen Kabel und Seile aus nicht rostendem Stahl, mit einer größten Querschnittsabmessung von mehr als 3 mm, auch ausgerüstet, die derzeit unter den KN-Codes ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 und ex 7312 10 98 eingereiht werden und ihren Ursprung in der Russischen Föderation haben, wird eingestellt.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 12. Dezember 2013.