РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1313/2014 НА КОМИСИЯТА
от 10 декември 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои приготвени или консервирани цитрусови плодове (по-специално мандарини и т.н.) с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1355/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои приготвени или консервирани цитрусови плодове с произход от Китайската народна република („Китай“). Мерките бяха под формата на специално мито за всяко дружество, вариращи от 361,4 до 531,2 EUR за тон нетно тегло на продукта.
(2)
Тези мерки бяха отменени от Съда на ЕС на 22 март 2012 г. (3), но бяха повторно наложени на 18 февруари 2013 г. с Регламент за изпълнение (ЕС) № 158/2013 на Съвета (4).
1.2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(3)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока на действие на действащите окончателни антидъмпингови мерки (5), на 12 август 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados („FENAVAL“) от името на производители, които представляват над 75 % от общото производство на Съюза на някои приготвени или консервирани цитрусови плодове.
(4)
Като основание за искането е изтъкната вероятността изтичането на срока на действие на окончателните антидъмпингови мерки да доведе до продължаване на дъмпинга или повторно възникване на вредата от него за промишлеността на Съюза.
1.3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(5)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 25 октомври 2013 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
1.4. Разследване
1.4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(6)
Разследването за продължаване на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите от значение за оценката на вероятността от повторно възникване на вредата обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
1.4.2. Страни, засегнати от разследването
(7)
Комисията официално информира следните страни за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките: заявителя, производителите от Съюза и техните съответни сдружения, известните производители износители в Китай и в потенциалните държави аналози, несвързаните вносители в Съюза и техните съответни сдружения, доставчиците на производителите в Съюза и техните съответни сдружения, едно сдружение на потребители в Съюза, за което е известно, че е засегнато, както и представителите на държавата износител. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(8)
С оглед на видимо големия брой производители износители в Китай и несвързани вносители в Съюза бе счетено за целесъобразно да се прецени дали следва да се използва извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията посочената в известието за започване на преразглеждане информация.
(9)
Тъй като само една група производители износители от Китай предостави изискваната информация, не беше счетено за необходимо да се изготвя извадка от производители износители.
(10)
Що се отнася до несвързаните вносители, 32 бяха установени и поканени да предоставят информация за извадката. Седем от тях се отзоваха и предоставиха информацията, необходима за подбора на извадката. Трима от тях бяха избрани да бъдат част от извадката, но само двама потвърдиха в рамките на крайния срок своето желание да бъдат включени в извадката.
(11)
Въз основа на посоченото по-горе Комисията изпрати въпросници до заинтересованите страни и до онези, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в известието за започване на преразглеждане. Бяха получени отговори от петима производители от Съюза, от оказалия съдействие производител износител в Китай, от двама несвързани вносители, от осем доставчици на производителите от Съюза, от едно сдружение на доставчиците на производителите от Съюза и от един производител в държавата аналог.
(12)
Две сдружения на вносители заявиха, че са заинтересовани страни. Петима несвързани вносители също представиха коментари.
(13)
По отношение на производителите от държавата аналог, четири дружества бяха установени и бяха поканени да предоставят необходимата информация. Само едно от тези дружества предостави изискваната информация и се съгласи да приеме проверка на място.
(14)
Комисията провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване на дъмпинга или от повторно възникване на вредата от него, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните заинтересовани страни:
а)
производители от Съюза:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Испания
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Испания
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Испания
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Испания
б)
производител износител в Китай:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Китай и свързаното с него дружество Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd.
в)
несвързани вносители в Съюза:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburg, Германия
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburg, Германия
г)
производител в държавата аналог:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Турция
1.5. Оповестяване на съществените факти и изслушвания
(15)
На 13 октомври 2014 г. Комисията оповести съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да наложи антидъмпингови мита („окончателното оповестяване“). След окончателното оповестяване няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, включващи вижданията им относно окончателните заключения. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност. Трима вносители направиха такова искане и бяха съвместно изслушани в присъствието на служителя по изслушванията при търговските процедури. Едно европейско сдружение на търговците направи такова искане и беше изслушано от службите на Комисията.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(16)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, т.е. приготвени или консервирани мандарини (включително тангерини и сатсуми), клементини, wilkings и други подобни цитрусови хибриди без прибавка на алкохол, със или без прибавка на захар или други подсладители, определени в позиция 2008 по КН, с произход от Китайската народна република („разглежданият продукт“) и понастоящем класирани в кодове по КН 2008 30 55, 2008 30 75 и ex 2008 30 90.
(17)
Разглежданият продукт се получава чрез обелване и разделяне на сегменти на плода от определени сортове дребни цитрусови плодове (предимно сатсуми), които впоследствие се поставят в среда от захарен сироп, сок или вода в опаковки с различни размери, за да отговарят на специфичните изисквания на отделните пазари.
(18)
Сатсумите, клементините и други дребни цитрусови плодове са известни под общото наименование „мандарини“. Повечето от тези различни сортове плодове са подходящи за консумация в прясно състояние или за преработване. Те са сходни и поради това, когато са приготвени или консервирани, се разглеждат като един продукт.
2.2. Сходен продукт
(19)
Производителите от Съюза заявиха, че внасяният продукт и продуктът на Съюза са сходни по следните причини:
-
и двата продукта имат еднакви или много подобни физически свойства, например вкус, форма, размер и текстура;
-
те се продават чрез същите или подобни канали и се конкурират предимно по отношение на цената;
-
те имат едно и също или сходно крайно приложение;
-
те са лесно взаимозаменяеми;
-
те са класирани в същите кодове по Комбинираната номенклатура за тарифни цели.
(20)
От друга страна, някои вносители твърдят, че внасяният продукт е с по-високо качество, тъй като той съдържа по-малко разкъсани сегменти (максимум 5 %), както и че е с вкус, външен вид и структура, които са по-добри от тези на продукта на Съюза. Също така бе заявено, че внасяният продукт се различава от продукта на Съюза и от гледна точка на мириса.
(21)
Комисията провери тези твърдения и с оглед на наличните данни стигна до заключението, че твърденията на промишлеността на Съюза, посочени в съображение 19, са правилни.
(22)
Що се отнася до твърденията на вносителите, те трябваше да бъдат отхвърлени на следните основания:
а)
някои разлики в качеството, свързани с количеството разкъсани сегменти, вкуса, външния вид, мириса и структурата, не са оказали влияние върху основните свойства на продукта. Внасяният продукт и продуктът на Съюза са все така взаимозаменяеми и имат едно и също или сходно крайно приложение. Всъщност производителите от Съюза са продавали продукта си, включително и с по-висок дял на разкъсани сегменти, през разглеждания период както на вносителите, така и на същите категории ползватели/потребители (например вериги супермаркети и доставчици на пекарската промишленост), които също са били обслужвани от вносителите. Освен това една верига супермаркети в Европейския съюз също потвърди, че тя е продавала и продукта с произход от Европа, и този с произход от Китай под една и съща производствена марка и търговска марка;
б)
максималното количество от 5 % разкъсани сегменти не е изключителна характеристика само на внасяния продукт. Всъщност разследването показа, че производителите от Съюза предлагат широка гама от качества с различни проценти на разкъсани сегменти, включително пропорции, в които максималното съдържание на разкъсани сегменти е 5 %. Някои вносители са купували продукта, който съдържа максимум 5 % разкъсани сегменти, от производителите от Съюза.
(23)
Следователно, както и при първоначалното разследване, внасяният продукт и този, произвеждан от промишлеността на Съюза, се смятат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
3.1. Предварителни бележки
(24)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено доколко е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване на дъмпинга.
(25)
Както бе посочено в съображение 9, поради факта, че само една група дружества оказа съдействие, не бе необходимо да се изготвя извадка от производители износители от Китай. Тази група дружества обхваща около 12 % - 20 % (посочен е само обхватът поради съображения за поверителност) от вноса на разглеждания продукт от Китай в Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
3.2. Дъмпингов внос по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
3.2.1. Държава аналог
(26)
В съответствие с разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност трябваше да бъде определена въз основа на цената или на конструираната нормална стойност, получена в подходяща трета държава с пазарна икономика („държава аналог“), или на цената от такава трета държава за други държави, включително за Съюза, или, ако това не е възможно - на всяко друго разумно основание, включително действително платената или подлежаща на плащане за сходния продукт цена в Съюза, подходящо коригирана, ако е необходимо, за да се включи разумен марж на печалба.
(27)
В известието за започване за преразглеждане Комисията посочи намерението си да използва Турция като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормалната стойност за Китай и прикани заинтересованите страни да представят своите коментари по този въпрос.
(28)
Не бяха получени никакви коментари относно предложението за избор на Турция като държава аналог. Никоя от заинтересованите страни не предложи производители на сходния продукт от алтернативна държава аналог.
(29)
Един от турските производители износители, с които беше осъществен контакт, Frigo-Pak, предостави пълен и навременен отговор на въпросника и прие извършването на проверка на място в своите помещения.
3.2.2. Нормална стойност
(30)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност беше установена въз основа на проверената информация, получена от производителя в Турция. Това дружество не е продавало сходния продукт на вътрешния пазар и поради това нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент въз основа на производствените разходи и като се добави, в съответствие с член 2, параграф 6, буква б), разумен процент за разходи за продажба и общи и административни разходи (ПОАР) и в съответствие с член 2, параграф 6, буква в), разумен марж на печалба. Използваният процент на ПОАР е този на ПОАР, понесени от този производител за продажбите му на вътрешния пазар на други продукти в консерви, и възлиза на 10 % - 20 % (посочен е само обхватът поради съображения за поверителност). Използваният процент на печалба е същият като този, използван при първоначалното разследване, т.е. 6,8 %, което представлява печалбата, постигната от промишлеността на ЕС преди тя да пострада от дъмпинговия внос от Китай.
3.2.3. Експортна цена
(31)
Eкспортните продажби за Съюза на оказалия съдействие производител износител са били извършени пряко за независими клиенти, установени в Съюза. В съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент експортната цена беше определена на базата на действително платената или подлежаща на плащане цена за продукта, когато същият се продава за износ от Китай за Съюза.
3.2.4. Сравнение
(32)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(33)
С цел обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена на оказалия съдействие производител износител и в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха направени корекции за разликите по отношение на разходите за транспортиране, застраховане, комисионите и банковите такси, които засягаха цените и съпоставимостта им.
3.2.5. Дъмпингов марж
(34)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, дъмпинговият марж бе установен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(35)
За оказалия съдействие производител износител това сравнение показа наличието на дъмпинг. Дъмпинговият марж възлиза на повече от 60 %.
(36)
За Китай като цяло при сравнението между среднопретеглената експортна цена на китайския внос на разглеждания продукт, докладвана от Евростат, и среднопретеглената нормална стойност, установена за държавата аналог (надлежно коригирана, за да отрази вероятния продуктов асортимент на китайския внос с оглед на продуктовия асортимент на продажбите в ЕС на оказалия съдействие производител износител за сравними видове продукти), също така бе установен значителен дъмпинг на още по-високи нива.
(37)
След окончателното оповестяване едно европейско търговско сдружение заяви, че за разлика от китайските производители износители и испанските производители, то не е имало възможност да провери точните изчисления (за дъмпинга и вредата) и поради това поиска от Комисията да му предостави подробна информация относно изчисляването на дъмпинга. По време на изслушването в присъствието на служителя по изслушванията трима вносители също така посочиха, че биха предпочели да получат подробна информация относно изчисляването на дъмпинга.
(38)
В това отношение следва да се отбележи, че данните, на които Комисията е основала своите изчисления, съдържат търговски тайни и поверителна информация. Оказалият съдействие производител износител, който предостави такива данни, надлежно получи специфична подробна информация относно изчисляването на дъмпинга и оценката на вредата и не направи коментари или искания за пояснение. Комисията не може да направи тази информация достъпна за проверка от други заинтересовани страни, без да наруши нейния поверителен характер. Въпреки това използваната от Комисията методология, описана в съображения 30 - 36 по-горе, бе оповестена на всички заинтересовани страни. По време на посоченото изслушване служителят по изслушванията информира вносителите за възможността да поискат от него да провери изчисленията на Комисията, ако имат съмнения относно точността ѝ. Тримата вносители обаче не поискаха намеса от страна на служителя по изслушванията в това отношение.
(39)
При всички случаи, европейското търговско сдружение само изчисли дъмпинговия марж, като сравни средните докладвани от Евростат цени на вноса от Китай със средните докладвани от Евростат цени на вноса от Турция. Според търговското сдружение подобно сравнение навежда на мисълта за по-ниско ниво на дъмпинг, около 30 %. В това отношение на първо място следва да се отбележи, че в рамките на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките точното ниво на дъмпинг е с по-малко значение, отколкото при разследване, в което се определя нивото на митото. На второ място, както е обяснено в съображения 30 - 33 по-горе, изчисленията на Комисията се основават на данните за „реалната“ нормална стойност, предоставени от оказалия съдействие и проверен турски производител, и сравнението с китайските експортни цени е направено на детайлно равнище. Ето защо данните, на които Комисията е основала своите изчисления, се считат за много по-надеждни и точни от оценката, предложена от сдружението в коментарите му в отговор на оповестяването.
(40)
По време на изслушването пред служителя по изслушванията трима вносители заявиха също така, че няма дъмпинг. Те основаха това твърдение на обстоятелството, че Комисията е установила, че средните продажни цени на оказалия съдействие китайски производител износител на няколко важни пазара извън ЕС са били по-ниски от средните продажни цени на пазара на Съюза. Това твърдение трябва да бъде отхвърлено, тъй като дъмпингът представлява продажба на даден пазар на цени под нормалната стойност, а не на цени под тези на пазарите на други трети държави.
3.3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
3.3.1. Предварителна бележка
(41)
В допълнение към заключението за наличие на дъмпинг през разследвания период в рамките на преразглеждането, беше разгледана вероятността от продължаване на дъмпинга, в случай че мерките бъдат отменени, и бяха анализирани следните елементи: производственият капацитет и свободният капацитет в Китай; обемът и цените на дъмпинговия внос от Китай; привлекателността на пазара на Съюза по отношение на вноса от Китай.
(42)
През голяма част от разследвания период в рамките на преразглеждането не съществуват действащи мерки в ЕС, тъй като те вече са били отменени (вж. съображение 2 по-горе). През този период без действащи мерки е отбелязано най-високо равнище на вноса през 2011/2012 г., последвано от спад през останалата част от разследвания период в рамките на преразглеждането. Това всъщност отразява въздействието на натрупването на запаси, а не истинско увеличение/намаление в потреблението и се дължи на високото равнище на вноса от Китай между март и юли 2012 г., когато мерките не са били в сила.
3.3.2. Производство, вътрешно потребление и експортен капацитет на китайските производители
(43)
Що се отнася до общия обем на китайския производствен капацитет и свободен капацитет, Комисията не получи информация нито от китайските производители, нито от други заинтересовани страни. В съответствие с член 18 от основния регламент Комисията направи заключенията си въз основа на наличните факти.
(44)
Според доклада, публикуван от Службата за чуждестранно земеделие към Министерството на земеделието на САЩ (FSA/USDA), който беше включен в искането за преразглеждане и който е публично достъпен (7), количеството пресни мандарини, предназначени за преработка, т.е. за производство на мандарини в консерви, в Китай се е увеличило с 27 % между 2009/2010 г. (520 000 тона) и разследвания период в рамките на преразглеждането (660 000 тона). Производството на мандарини в консерви в Китай е следвало подобна тенденция. Според този доклад Китай е увеличил производството на мандарини в консерви от 347 000 тона през 2009/2010 г. на 440 000 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането. Освен това в доклада се оценява, че вътрешното потребление на Китай на мандарини в консерви е било около 100 000 - 150 000 тона през 2013/2014 г. След като и в друг публично достъпен източник е изчислено, че това вътрешно потребление е в размер на 50 000 - 100 000 тона (8), изглежда разумно вътрешното потребление да бъде оценено на 100 000 тона. Като се има предвид горепосочената информация, количеството на китайските мандарини в консерви, които са на разположение за износ, може да се оцени на около 340 000 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(45)
Други достъпни източници предоставят леко различаващи се оценки на наличните количества мандарини в консерви за износ от Китай между 2009 и 2014 г. (9). Въпреки това, независимо от тези различия, всички източници сочат, че наличните количества мандарини в консерви за износ от Китай възлизат на най-малко 300 000 тона за всеки отчетен годишен сезон между 2009 и 2013 г. Нито един от тези източници обаче не сочи, че наличните количества мандарини в консерви за износ от Китай могат да бъдат намалени значително в бъдеще.
3.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(46)
Макар че вносът от Китай през разследвания период в рамките на преразглеждането е 19 253 тона, данните за вноса от първоначалното разследване, обхващащо периода 2002-2007 г., показват, че китайските производители могат да насочат повече от 60 000 тона за сезон към пазара на Съюза, както се потвърждава от данните на Евростат за вноса по отношение на сезон 2011/2012 г. Нещо повече, високото ниво на внос през 2011/2012 г. - период, през по-голямата част от който не са приложими мерки (а именно от 22 март 2012 г.), показва, че пазарът на Съюза е привлекателен за китайските производители по отношение на цените и че значителни обеми от дъмпинговия внос от Китай биха достигнали пазара на Съюза, ако сегашните антидъмпингови мерки бъдат отменени.
(47)
Фактът, че Китай е изнасял за Съюза през периода 2002-2007 г. (когато не са били наложени мерки) значително повече мандарини в консерви средно за един сезон (до 36 %), отколкото през периода 2009-2013 г. (когато бяха наложени мита, освен в периода между 22 март 2012 г. и 23 февруари 2013 г.), въпреки че общият обем на китайския износ за целия свят е бил по-нисък през първия период, отколкото през втория, допълнително потвърждава вероятността китайските производители да увеличат обема на износа си за Съюза до нивата, отбелязани по време на първоначалното разследване, ако мерките бъдат отменени.
3.3.4. Експортни цени към трети държави
(48)
По отношение на износа за трети държави разследването показа, че през разследвания период в рамките на преразглеждането средните продажни цени на износа на оказалото съдействие дружество за няколко големи пазара (като Япония, Малайзия, Филипините, Тайланд) са били по-ниски от средните продажни цени за Съюза. Следователно може да се очаква, че при липсата на мерки оказалият съдействие производител износител би пренасочил поне част от този износ към Съюза.
(49)
Също така статистическите данни за китайския износ на приготвени и/или консервирани цитрусови плодове в херметически затворени контейнери показват, че има вероятност от пренасочване на китайския износ към Съюза. В действителност, въз основа на тези статистически данни е изчислено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането приблизително 20 000 тона от разглеждания продукт са били изнесени за дестинации на средни цени, по-ниски от тези за ЕС, въпреки че на тези пазари не са били приложими антидъмпингови мита за вноса от Китай. По време на разследвания период в рамките на преразглеждането този обем би бил равен на продажбите на вътрешния пазар на промишлеността на Съюза и 71 % от общото производство на промишлеността на Съюза. С други думи, въз основа на текущия размер на европейския пазар на мандарини в консерви (общо потребление на ЕС: 44 523 тона) и според информацията от статистическите данни за китайския износ, обемът от настоящия китайски износ за ЕС плюс потенциалният обем, за който е икономически изгодно да бъде пренасочен към Съюза, почти биха покрили цялото търсене в ЕС на мандарини в консерви.
3.3.5. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(50)
Разследването потвърди, че през разследвания период в рамките на преразглеждането вносът от Китай на пазара на Съюза е продължил да се осъществява на дъмпингови цени. Предвид продължаващия дъмпинг, факта, че пазарът на Съюза е голям пазар, който е бил от интерес за китайските износители в миналото, и че наличният производствен капацитет в Китай надхвърля общото потребление на Съюза, както и доказаните желание и способност на китайските производители бързо да увеличат износа за Съюза, ако имат добър стимул, се стига до заключението, че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат премахнати.
4. ВРЕДА
4.1. Общи бележки
(51)
Мандарините се берат през есента и зимата, като сезонът на бране и преработка започва в началото на октомври и завършва около края на януари (за някои сортове - февруари или март) през следващата година. Повечето договори за изкупуване (например чрез несвързани вносители) и за продажба се договарят през първите месеци на всеки сезон. Практиката на промишлеността за консервиране на мандарини е да се използва сезонът (периодът от 1 октомври на дадена година до 30 септември на следващата година) като основа за сравнения. Както и в първоначалното разследване, Комисията възприе тази практика в своя анализ.
4.2. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(52)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е произвеждан в Съюза от петима производители от Съюза. Информацията за общото производство на Съюза на сходния продукт по време на разследвания период в рамките на преразглеждането се основава на отговорите на въпросника, които бяха предоставени от четирима отделни производители и които бяха проверени по време на проверката на място. Производството на петия производител, който не оказа съдействие по подходящ начин и не бе обект на проверка на място, беше основано на отговора на въпросника, предоставен от този производител, сверен с жалбата. Въз основа на това общото производство на Съюза бе оценено на близо 28 500 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(53)
Стига се до заключението, че посочените производители на Съюза, които участват в общото производство в Съюза, представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
4.3. Видимо потребление на пазара на Съюза
(54)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на данните за вноса съгласно докладваното от Евростат на ниво TARIC (интегрирана тарифа на Общността), като по този начин точно съвпада с определението на разглеждания продукт, както и въз основа на обемите на продажбите в ЕС на промишлеността на Съюза.
(55)
Следва да се отбележи, че макар анализът да се основава на сезони, а не на календарни години, описаната по-горе методология не отразява непременно потреблението на ниво промишлен ползвател/потребител. В действителност, като се има предвид сезонният характер на основната суровина (пресни плодове), е обичайна практика в сектора както за вносителите, така и за производителите от Съюза да натрупват запаси, когато се консервират пресните плодове, и да продават преработените продукти на дистрибуторите или промишлените ползватели през цялата година. По тази причина понякога потреблението може да бъде засегнато от въздействието на натрупването на запаси.
(56)
На тази основа през разглеждания период потреблението на Съюза се променя, както следва:
Таблица 1
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Потребление в Съюза (в тонове)
66 487
72 618
90 207
44 523
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
109
136
67
(57)
По време на разглеждания период потреблението на Съюза на цитрусови плодове е останало средно малко под 70 000 тона. Вносът все пак е достигнал върхова стойност през 2011/2012 г., последвана от спад през разследвания период в рамките на преразглеждането. Това развитие всъщност отразява въздействието на натрупването на запаси, а не истинско увеличение/намаление в потреблението и се дължи на високото равнище на вноса от Китай между март и юли 2012 г., когато мерките временно не са били в сила (вж. съображение 2). Върховата стойност на вноса през 2011/2012 г. е била компенсирана от по-ниско ниво на внос през разследвания период в рамките на преразглеждането и съответно - от по-ниско потребление на Съюза.
(58)
Някои вносители заявиха, че не са натрупвали запаси. Те също така заявиха, че след като на 6 октомври 2011 г. Генералният адвокат е представил своето становище по дело C-338/10, те вече са били убедени, че Съдът на Европейския съюз ще отмени мерките. Поради това те са отложили митническото оформяне на разглеждания продукт до постановяването на окончателно решение от Съда на Европейския съюз.
(59)
В този контекст следва да се припомни, че натрупването на запаси може да се определи като натрупване и съхраняване на резервно количество продукти. Информацията, с която разполага Комисията, показва, че от отмяната на мерките на 22 март 2012 г. вносът на разглеждания продукт е бил в особено големи количества до юли 2012 г.: средно почти 9 000 тона на месец. След това и до края на РПП средното равнище на вноса е спаднало до около 1 650 тона на месец, което е с около 2 000 тона по-малко на месец в сравнение със средното равнище на вноса през периода преди отмяната на мерките. Комисията стигна до извода, че за да постигнат такова съществено ниво на месечен внос за относително кратък период от време, вносителите са натрупвали големи запаси от разглеждания продукт. В действителност това бе потвърдено и от някои вносители, които признаха, че са отлагали митническото оформяне, когато са се убедили, че антидъмпинговите мита ще бъдат отменени. Поради това твърдението, че вносителите не са натрупвали запаси трябваше да бъде отхвърлено.
4.4. Внос в Съюза от Китай
(60)
Като се има предвид, че само една група китайски износители оказаха съдействие при разследването и че тази група е представлявала около 12 % - 20 % (посочен е само обхватът поради съображения за поверителност) от общия внос от Китай по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, бе заключено, че данните на Евростат (на ниво код по TARIC (интегрирана тарифа на Общността), където е необходимо) са били най-точният и най-добрият източник на информация за обема и цените на вноса. Индивидуалните цени на оказалия съдействие китайски износител все пак също бяха разгледани.
4.4.1. Обем и пазарен дял
(61)
Обемът на китайския внос и съответстващите му пазарни дялове са се развивали, както следва през разглеждания период:
Таблица 2
Внос от Китай
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Обем на вноса (в тонове)
47 235
41 915
59 613
19 294
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
89
126
41
Пазарен дял
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
След налагането на антидъмпинговите мерки през 2008 г. обемът на вноса от Китай като цяло е следвал низходяща тенденция. Следва да се напомни, че вносът по време на първоначалния разследван период (2006/2007 г.) е възлизал на 56 108 тона.
(63)
Както бе обяснено по-горе, все пак са били налице върхови стойности на вноса през 2011/2012 г. Тези върхови стойности очевидно са били в резултат на отмяната на антидъмпинговите мерки през март 2012 г. Наистина, когато се разглежда развитието на китайския внос по месеци въз основа на данните на Евростат, се вижда, че докато обикновено месечният китайски внос се е движил между 2 000 и 6 000 тона, през периода март 2012 г. - юли 2012 г. той е достигнал нива между 6 000 и 12 000 тона (средно почти 9 000 тона на месец). Във връзка с това следва да се отбележи, че мерките бяха отменени през март 2012 г. и наложени отново през февруари 2013 г., но на 29 юни 2012 г. бе въведен регистрационен режим (10), което имаше възпиращ ефект върху вноса.
(64)
Подобно на обема на вноса, пазарният дял на Китай е следвал низходяща тенденция по време на разглеждания период, като е намалял от 71 % на 43 %. Дори да се вземе предвид въздействието на необичайното равнище на вноса от Китай през 2011/2012 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, пазарният дял е спаднал от около 70 % през 2009/2010 г. до средно 55 % през следващите години.
4.4.2. Цена и подбиване на цените
Таблица 3
Внос от Китай
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Средна цена на вноса (EUR/тон)
677
744
1 068
925
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
110
158
137
(65)
Както е отразено в таблицата по-горе, през разглеждания период цените на китайския внос са нараснали с 37 %. Следва обаче да се отбележи, че цените са се увеличавали значително до периода 2011/2012 г. и след това са спаднали по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
(66)
Тъй като обемът на вноса на единствения оказал съдействие износител е представлявал само около 12 % - 20 % (посочен е само обхватът поради съображения за поверителност) от вноса от Китай през разследвания период в рамките на преразглеждането, подбиването на цените бе разгледано също така за целия китайски износ, въз основа на статистическите данни за вноса.
(67)
За тази цел среднопретеглените продажни цени на оказалите съдействие производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени CIF (стойност, застраховка и навло) на вноса от Китай, съгласно данните на Евростат. За тези цени CIF (стойност, застраховка и навло) беше направена корекция, за да се покрият разходите, свързани с митническото оформяне, а именно митническата тарифа и разходите след вноса.
(68)
На тази основа сравнението показа, че по време на разследвания период в рамките на преразглеждането вносът на разглеждания продукт е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 4,8 %, ако при изчисленията се вземе под внимание въздействието на действащите антидъмпинговите мита. Маржът на подбиване на цените обаче достига до 28 %, когато цените на вноса се разглеждат без антидъмпинговите мита.
(69)
При разглеждане на вносните цени, които са отчетени от оказалия съдействие китайски износител, надлежно коригирани, може да бъде установен марж на подбиване на цените от 14 % през разследвания период в рамките на преразглеждането, като се вземат предвид действащите антидъмпингови мита. При дисконтиране на въздействието от антидъмпинговите мита маржът на подбиване достига ниво от 20 %. Следва да се отбележи, че по-голямата част от този внос по време на разследвания период в рамките на преразглеждането е извършен, когато мерките са били отменени.
4.5. Внос в Съюза с произход от други трети държави
(70)
През разглеждания период пазарният дял на обема на вноса от други трети държави никога не е надхвърлял 11,2 %. По-голямата част от този внос (най-малко 89 % по време на разглеждания период) е била от Турция.
Таблица 4
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
4 033
8 078
10 090
4 717
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
200
250
117
Пазарен дял
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(71)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(72)
Въпреки че и петимата производители от Съюза предоставиха отговори на въпросника, беше счетено, че отговорът на въпросника, предоставен от един от производителите, не може да се използва в пълна степен, тъй като този отговор не е бил проверен по време на проверката на място. Поради това анализът се основаваше на описаната по-долу методология.
(73)
Макроикономическите показатели (производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност, растеж, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялата промишленост на Съюза. Оценката бе базирана на информацията, предоставена от четиримата оказали пълно съдействие производители от Съюза. В случая на производителя, чийто отговор на въпросника не беше проверен, оценката се основаваше на данните, предоставени от този производител, които, доколкото бе възможно, бяха сверени с данните, включени в жалбата, и с неговите одитирани финансови отчети.
(74)
Анализът на микроикономическите показатели (запаси, продажни цени, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, възнаграждения) беше извършен на нивото на четиримата оказали пълно съдействие производители от Съюза. Оценката бе основана на информацията, предоставена от тях, която беше надлежно проверена по време на посещенията за проверка на място.
4.6.1. Макроикономически показатели
4.6.1.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 5
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Производство (в тонове)
11 815
33 318
29 672
28 763
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
282
251
243
Производствен капацитет (в тонове)
77 380
77 380
77 380
77 380
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
100
100
100
Използване на капацитета
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Производството е нараснало значително през разглеждания период от около 12 000 тона до почти 29 000 тона по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. През сезона 2009/2010 г. производството е било малко, тъй като промишлеността на Съюза все още е била засегната от дъмпинговия внос на китайски мандарини в консерви, внесени през предишния сезон, както и от факта, че тя е поддържала определен запас от предходния сезон, когато антидъмпинговите мерки не са били в сила. Производството се е увеличило през сезон 2010/2011 г., след като новият китайския внос е бил обхванат от действащите антидъмпингови мерки.
(76)
Тъй като производственият капацитет на Съюза не се е променял през този период, използването на капацитета съответно е нараствало. То обаче систематично е оставало под 50 %.
(77)
Едно европейско сдружение на търговците заяви, че един производител от Съюза е спрял производството си от 2012/2013 г. и че този производител и други двама производители са били в затруднено финансово положение. По тези причини се твърди, че данните за производството и за производствения капацитет/използването на производствения капацитет са били изкуствено завишени.
(78)
В това отношение следва най-напред да се припомни, че информацията, събрана в хода на разследването, сочеше, че всички производители от Съюза, които са част от промишлеността на Съюза, са имали производство през всички сезони в рамките на разглеждания период. Следователно първото твърдение, че един от тези производители е спрял производството през РПП следва да бъде отхвърлено.
(79)
Що се отнася до твърдението за затрудненото финансово положение на производителите от Съюза, един от производителите от Съюза действително е бил в производство по несъстоятелност по време на разглеждания период. Разследването обаче показа, че нивото на производство на този производител се е увеличило значително през разглеждания период, докато неговият капацитет е останал непроменен. Поради това бе направен изводът, че производството по несъстоятелност не се е отразило отрицателно на продукцията на същия производител. Що се отнася до двамата други производители от Съюза, те също са започнали производство по несъстоятелност, но това е станало след разглеждания период. Това всъщност потвърждава заключението (вж. съображения 96 - 98), че вредата действително е възникнала повторно и че промишлеността на Съюза все още е била в нестабилно финансово положение.
4.6.1.2. Обем на продажбите и пазарен дял в Съюза
Таблица 6
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Обем на продажбите (тонове)
15 219
22 625
20 504
20 512
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
149
135
135
Пазарен дял (от потреблението на Съюза)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за несвързани клиенти са нараснали с 35 % през разглеждания период.
(81)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза също е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период. Дори като се има предвид въздействието на натрупването на запаси върху нивото на потреблението на Съюза през 2011/2012 г. и през разследвания период в рамките на преразглеждането, пазарният дял е нараснал от около 23 % в началото на периода до средно 35 % през последните две разглеждани години.
4.6.1.3. Заетост и производителност
Таблица 7
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Заетост
350
481
484
428
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
137
138
122
Производителност (в тонове за наето лице)
34
69
61
67
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
205
182
199
(82)
Както заетостта, така и производителността са се повишили през разглеждания период и отразяват общото увеличение на обема на производството и продажбите. Увеличението на производителността през сезон 2010/2011 г. е било свързано с по-големите производствени обеми, което се дължало на факта, че антидъмпинговите мерки са влезли в сила в този период.
(83)
Горепосочените стойности за заетостта са изразени като еквивалент на заетост на пълно работно време и следователно не показват абсолютния брой на съответните сезонни работни места. За да се получи по-добра представа за величината на съответните работни места, следва да се отбележи, че стойностите за разследвания период в рамките на преразглеждането са еквивалент на заетост на пълно работно време за около 2 400 сезонни работни места.
4.6.1.4. Растеж
(84)
Промишлеността на Съюза е успяла да се ползва от растежа на пазара на Съюза до 2011 г. Въпреки това, веднага щом мерките срещу Китай са били отменени (вж. съображение 2) и китайският внос масово е навлязъл на пазара на Съюза, промишлеността на Съюза е загубила значителна част от своя пазарен дял. След като митата са били повторно наложени, промишлеността на Съюза е успяла да си възвърне загубения пазарен дял, макар и с цената на влошаващо се финансово положение.
4.6.1.5. Размер на дъмпинга и възстановяване от предишен дъмпинг
(85)
Дъмпингът е продължил през разследвания период в рамките на преразглеждането в значителна степен, както е обяснено в точка 3.2.5 (вж. съображения 34 - 35 по-горе).
(86)
Що се отнася до въздействието върху промишлеността на Съюза на размера на действителния дъмпингов марж, с оглед на обема на дъмпинговия внос от Китай, това въздействие не може да се смята за незначително. Следва да се отбележи, че промишлеността на Съюза е все още в процес на възстановяване от предишния дъмпинг, по-специално от гледна точка на използването на капацитета и рентабилността (в сравнение с първоначалното разследване).
4.6.2. Микроикономически показатели
4.6.2.1. Запаси
Таблица 8
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Запаси (в тонове)
2 020
2 942
7 257
9 729
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
146
359
482
(87)
Производителите от Съюза са увеличили своите запаси значително през последните два сезона. Това представлява отражение на факта, че производството се е увеличило повече от продажбите през разглеждания период.
4.6.2.2. Продажни цени в Съюза
Таблица 9
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Средна единична продажна цена (в евро на тон)
1 260
1 322
1 577
1 397
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
105
125
111
(88)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е съумяла да увеличи продажната си цена в ЕС с 11 %. Това увеличение е било особено изразено до 2011/2012 г., но впоследствие цените са се понижили по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. Това се отдава на високото равнище на вноса от Китай между март и юли 2012 г., когато мерките не са били в сила, и подбиването на цените на промишлеността на Съюза от цените на разглеждания продукт от Китай.
4.6.2.3. Рентабилност и паричен поток
Таблица 10
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Рентабилност
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
През разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза първо значително се е подобрила, през периода 2010/2011 г. - 2011/2012 г. През разследвания период в рамките на преразглеждането обаче тя отново е започнала да търпи загуби.
(90)
Подобряване на рентабилността очевидно е било свързано с факта, че в годините след налагането на антидъмпинговите мерки промишлеността на Съюза е съумяла да увеличи продажбите и обема на продукцията си, както и продажната си цена. Промишлеността на Съюза отново е започнала да търпи загуби през разследвания период в рамките на преразглеждането, което е последица от намалението на продажните цени поради внезапното навлизане на китайския внос след отмяната на митата от Съда на ЕС.
(91)
В този контекст следва да се припомни, че през периода март - юли 2012 г. значително количество китайски продукти е било внесено без налагане на антидъмпингово мито. Освен това бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането китайският внос е подбивал цените на Съюза в значителна степен, по-специално при дисконтиране на въздействието от антидъмпинговите мита. Това е довело да общ спад на цените, което от своя страна е предизвикало загуби за промишлеността на Съюза.
Таблица 11
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Паричен поток (в евро)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
По време на разглеждания период развитието на паричния поток е съответствало главно на развитието на общата рентабилност на промишлеността на Съюза във връзка с въздействието на увеличението на запасите, по-специално през последните две анализирани години.
4.6.2.4. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и растеж
Таблица 12
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Инвестиции (в евро)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
131
749
75
Възвръщаемост на инвестициите (нетни активи)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
През разглеждания период част от промишлеността на Съюза е направила инвестиции в поддръжката и оптимизирането на съществуващите производствени съоръжения. Нивото на инвестициите се е увеличило по-специално в периода 2011/2012 г., най-вероятно благоприятствано от нивото на печалба през посочената година и непосредствено преди нея. Тези инвестиции са били направени основно от един производител от Съюза с оглед да се осигури източник на доставка на суровини, които да допълнят вече съществуващите, и да се подобри спазването на разпоредбите за опазване на околната среда. Възвръщаемостта на инвестициите през разглеждания период е следвала тенденциите по отношение на рентабилността.
(94)
Част от промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал през разглеждания период, но в крайна сметка е успяла да преструктурира дълга си.
4.6.2.5. Възнаграждения
Таблица 13
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Разходи за труд за наето лице (в евро)
23 578
21 864
21 371
23 025
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
93
91
98
(95)
Равнището на средните възнаграждения е останало по-скоро стабилно през разглеждания период, докато производствените разходи за единица продукция са спаднали.
4.7. Заключение
(96)
Анализът на вредата показва, че състоянието на промишлеността на Съюза се е подобрило през разглеждания период. Налагането на антидъмпинговите мерки в края на 2008 г. е позволило на промишлеността на Съюза да се възстанови бавно, но трайно от причиняващото вреда въздействие на дъмпинга, както и да оползотвори допълнително потенциала си на пазара на Съюза. Фактът, че промишлеността на Съюза е извлякла ползи от мерките се потвърждава най-вече от постигнатите по-високи нива на производството и на продажбите, и по-специално от нивото на печалба.
(97)
Ситуацията обаче се е променила през разследвания период в рамките на преразглеждането. Мерките бяха отменени през март 2012 г. и вносът от Китай значително нарасна до юни 2012 г., когато по отношение на вноса бе въведен регистрационен режим. Вносителите са използвали отмяната на антидъмпинговите мита, за да натрупат запаси през 2011/2012 г. и да реализират тези продукти на пазара на ЕС на ниски цени по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло това е довело до значителен ценови натиск на пазара на ЕС и в резултат на това финансовото положение на промишлеността се е влошило отново. Действително промишлеността не е имала друг избор, освен да намали цените си, за да запази своето ниво на продажби. Това обаче е имало сериозни последици за финансовото ѝ положение.
(98)
Фактът, че промишлеността на Съюза е продължила да търпи вреди, е доказан най-добре от поредица отрицателни финансови показатели, а именно рентабилността и паричния поток, съчетани с високи равнища на запасите и слабо използване на капацитета. Това положение възпира новите инвестиции и растежа.
(99)
Едно европейско сдружение на търговците постави под въпрос заключенията за вредата на основание на факта, че през разглеждания период обемите на продажбите, заетостта и продажните цени на промишлеността на Съюза, както и равнището на инвестициите на един от производителите от Съюза, са претърпели положително развитие.
(100)
Това твърдение трябва обаче да бъде отхвърлено. Действително, съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент списъкът на съответните икономически показатели, които следва да бъдат разгледани, не е изчерпателен и един или повече от тези фактори не може да бъдат от решаващо значение във връзка с проучването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза. Както бе обяснено в съображение 98, показателите, предложени от заявителя, не са били решаващи, за да може Комисията да стигне до заключение относно вредата за промишлеността на Съюза. Заключението, че вредата продължава, се основаваше по-скоро на отрицателните финансови показатели, свързани с рентабилността и паричния поток, съчетани с високи равнища на запаси и слабо използване на капацитета.
5. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
5.1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и ценови ефект, в случай че мерките бъдат отменени
(101)
В случай че мерките бъдат отменени, се очаква обемът на вноса да нарасне и да причини още повече вреди на промишлеността на Съюза. Това се основава на следните факти.
(102)
Анализът по-горе (вж. съображение 44) показва, че макар и обемът на китайския износ за Съюза да е намалял значително след налагането на мерките в края на 2008 г., китайските производители все още произвеждат значителни количества от разглеждания продукт, повечето от които са предназначени за износ.
(103)
По отношение на прогнозните обеми и цени е ясно, че пазарът на Съюза продължава да бъде много привлекателен за китайските производители износители. На първо място, по отношение на обема пазарът на Съюза е третият по големина световен пазар за китайските мандарини в консерви. Нещо повече, развитието след отмяната на мерките показва, че китайските износители са способни бързо да осъществяват износ на значителни количества от разглеждания продукт на пазара на Съюза, без дори да е необходимо да преориентират продажбите си от други пазари. Накрая, в тази връзка, въз основа на данните за вноса от първоначалното разследване, е видно, че Китай може лесно да изнася повече от 60 000 тона на сезон за пазара на Съюза, като това съответства на почти 90 % от средното потребление на Съюза през разглеждания период.
(104)
Ако Китай действително увеличи своя износ за ЕС в резултат от отмяната на мерките, би било повече от вероятно в средносрочен план да се стигне до цялостен спад на цените на пазара на ЕС. Това би поставило производителите от ЕС в дори още по-трудно положение, както е обяснено по-долу.
(105)
Второ, що се отнася до цените, китайската база данни (11) показва, че в миналото Китай е изнасял значителни количества за държави извън ЕС на цени, по-ниски от експортните цени за ЕС. По време на разследвания период в рамките на преразглеждането количествата, изнасяни за тези държави извън ЕС, са били приблизително 20 000 тона, което е представлявало 71 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Поради привлекателността на пазара на ЕС от гледна точка на цените, беше направено заключението, че ако мерките бъдат прекратени, съществува вероятност китайските износители да пренасочат тези количества към по-печелившия пазар на Съюза.
(106)
Освен това изложеният по-горе анализ (вж. съображения 68 и 69) показа, че вносът от Китай на пазара на Съюза значително е подбил цените на производителите от Съюза по време на РПП, по-специално при дисконтиране на въздействието на антидъмпинговите мита. Въпреки че вносните цени от Китай са се увеличили през 2011/2012 г., когато мерките не са били в сила, тяхното равнище все пак е било значително под равнището на цените в ЕС, въз основа на данни на Евростат. На тази основа размерът на ценовата разлика през 2011/2012 г. действително е бил сравним с РПП.
(107)
На пазара на приготвени или консервирани цитрусови плодове се наблюдава голяма ценова конкуренция, тъй като конкуренцията се извършва главно въз основа на цените. Това се изостря допълнително от факта, че продажбите обикновено касаят относително големи количества. Ако на пазара на Съюза навлезе евтин и дъмпингов внос в значителни количества, това би имало пряко въздействие върху общото равнище на цените на пазара на Съюза, което би довело до спад на цените като цяло.
(108)
Отмяната на антидъмпинговите мита в края на разглеждания период е отличен пример за това, което би могло да се случи, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(109)
Веднага щом мерките бяха отменени от Съда на ЕС и до момента, в който за вноса бе въведен регистрационен режим, обемът на вноса от Китай нарасна рязко и значително. Масовото навлизане на този евтин внос на пазара на Съюза е принудило производителите на Съюза да намалят цените си, за да запазят своите позиции по отношение на обема на продажбите и производството, което е довело до загуби.
(110)
Това е било резултат от вноса, към който не е било прилагано антидъмпингово мито, за период от само пет месеца. Отражението върху състоянието на промишлеността на Съюза безспорно би било дори още по-сериозно, ако срокът на мерките изтече. Ако се повтори навлизането на внос на ниски цени в такива големи обеми, вредата, понесена от промишлеността на Съюза, по всяка вероятност би била още по-силно изразена. Производителите от Съюза биха били засегнати от спад в производството и в обема и цените на продажбите, което би довело до по-големи загуби. Изчислението на подбиването на цените, направено въз основа на данните, представени в точка 4.4.2 (вж. съображения 68 и 69), но без да се вземат предвид антидъмпинговите мита, сочи за ниво на подбиване на цените, по-високо от 20 %.
(111)
Едно европейско сдружение на търговците заяви, че промишлеността на Съюза не би понесла вреда, ако мерките бъдат отменени, защото в бъдеще се очакват по-ниски обеми на вноса на разглеждания продукт. Това твърдение се основаваше на следните факти. На първо място, бе посочено, че в бъдеще ще се увеличи вътрешното потребление на пресни плодове в Китай, както и ще нарасне китайският износ на пресни плодове за Русия. Второ, бе изтъкнато, че се очаква и вътрешното потребление в Китай на мандарини в консерви да се увеличи. Трето, бе заявено, че статистическите данни на Евростат доказват горепосочените тенденции, тъй като те показват по-ниско равнище на вноса на съответния продукт от сезон 2012/2013 г. насам.
(112)
Тези твърдения обаче следва да бъдат отхвърлени поради следните причини:
а)
На първо място, дори ако вътрешното потребление в Китай и износът на пресни плодове се очаква да нараснат, въз основа на наличните данни (12) се очаква и нарастване в съпоставима степен на китайското производство. Поради това се стигна до заключението, че наличието на пресни плодове за китайските консервна промишленост през сезона 2013/2014 г. няма да бъде съществено засегнато;
б)
На второ място, в съображение 44 бе достигнато до заключението, че вътрешното потребление на Китай на мандарини в консерви ще бъде около 100 000 тона за сезон и няма индикация, че тази цифра се очаква да нарасне в бъдеще. Сдружението също така не представи никакво доказателство, че потреблението ще нарасне.
в)
По отношение на третото основание следва да се напомни, че по-ниските равнища на внос на разглеждания продукт през сезон 2012/2013 г. (РПП) биха могли да бъдат разумно обяснени с въздействието на натрупването на запаси, което е в резултат на значителния по размер внос през сезон 2011/2012 г. през първите пет месеца след отмяната на мерките (вж. съображение 59).
(113)
Същото европейско сдружение на търговците също така заяви, че по-големите количества пресни плодове на пазара на Съюза, вероятно поради руското ембарго, биха довели до намаляване на цените на тези плодове, като по този начин биха позволили на промишлеността на Съюза да повиши своята конкурентоспособност.
(114)
Това твърдение обаче е чисто спекулативно и не беше подкрепено с никакви доказателства. Дори ако цените на суровините намалеят в бъдеще, това не се счита за достатъчна причина да не се неутрализират негативните въздействия на дъмпинговия внос върху състоянието на промишлеността на Съюза. Действително се счита, че без запазването на мерките, дъмпинговият внос би навлязъл отново в значителни обеми и би причинил допълнителни вреди на промишлеността на Съюза. Това би лишило промишлеността на Съюза от възможността да се възползва в пълна степен от положителното въздействие на евентуално бъдещо намаляване на цените на суровините. Поради това твърдението бе отхвърлено.
5.2. Заключение
(115)
Въз основа на това се достига до заключението, че отмяната на мерките върху вноса от Китай по всяка вероятност би довела до продължаване на вредата за промишлеността на Съюза.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Въведение
(116)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на различните намесени интереси, т.е., от една страна, тези на промишлеността от Съюза, и от друга страна, тези на вносителите и други страни.
(117)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване бе преценено, че приемането на мерки не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, което съответно анализира положение, при което вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано негативно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(118)
Въз основа на гореизложеното бе проучено дали, въпреки заключенията относно вероятността от продължаване на причиняващия вреда дъмпинг, съществуват доводи, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай запазването на мерките не би било в интерес на Съюза.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(119)
Промишлеността на Съюза, съставлявана от петима производители в селските райони на Испания, е увеличила пазарния си дял и е съумяла да увеличи цената на разглеждания продукт до равнище, което ѝ е позволило да достигне изравняване на приходите и разходите или да реализира печалба през разглеждания период в случаите, когато мерките са били в сила. По същия начин е настъпило подобрение в обема на производството и заетостта. В случай че мерките бъдат отменени, промишлеността на Съюза би изпаднала в много по-лошо положение, както бе описано по-горе (с вероятност от повторно възникване на вредата), което би се изразявало в понижаване на продажните цени и в още по-големи загуби (вж. съображение 110). Новите инвестиции, целящи укрепване на дружествата и повишаване на тяхната конкурентоспособност на пазара на разглеждания продукт, също биха били възпрепятствани. Продължаването на мерките ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза и ще ѝ помогне да разгърне потенциала си на пазара на Съюза, на който ще бъде възстановена конкуренцията.
6.3. Интерес на вносителите и на търговците на едро и дребно
(120)
Както бе посочено в съображение 10 по-горе, предвид очевидно големия брой несвързани вносители, бе използвана извадка. Вносителите са разположени предимно в Германия, но също и в други страни, като например Обединеното кралство, Нидерландия и Чешката република, без списъкът да е изчерпателен.
(121)
Две дружества, които са внасяли разглеждания продукт през разглеждания период, оказаха съдействие при разследването. Общата дейност на тези страни, свързана с консервирани цитрусови плодове, е съставлявала 3,8 % от съвкупния им оборот. Въпреки че дейността, свързана с консервирани цитрусови плодове, не е най-печелившата за тези вносители, тя е присъща за цялостната им стопанска дейност, която се състои в предлагане на широка гама продукти на определени клиенти (например вериги супермаркети), за да се осигурят големи договори, при които по-малко доходоносните продукти се компенсират от продажбите на други продукти и от икономии от мащаба.
(122)
Не бяха налице индикации, че продължаването на мерките би имало съществено отрицателно въздействие върху дейността на двамата вносители. Те не са зависими от този продукт, като се има предвид, че веригата за доставка е била адаптирана към разходите, свързани с антидъмпинговото мито. Освен това, както показва разследването, мерките не са затворили пазара на Съюза за китайските износители, тъй като разглежданият продукт е бил внасян в значителни количества през целия разглеждан период, независимо от съществуващите мерки.
(123)
Друг вносител заяви, че антидъмпинговите мита ще повлияят отрицателно на неговата дейност, свързана с търговия на консервирани цитрусови плодове. С оглед на липсата на проверими данни, предоставени от вносителя, се смята, че отрицателните последици, които продължаването на антидъмпинговите мерки би имало за тези страни, не би надхвърлило положителното въздействие на мерките върху промишлеността на Съюза.
(124)
Няколко страни изтъкнаха недостига на производствен капацитет на промишлеността на Съюза. Следва да се отбележи, че преустановяването на митата би могло да доведе до положение, при което алтернативният източник на доставки ще трябва да преустанови своите дейности, като остави на вносителите само един източник на доставки (внос от Китай). При все това следва да се припомни, че веригите супермаркети и търговците на дребно оценяват поддържането на сигурността на доставките за техните дейности. В действителност, един от тях подкрепи продължаването на мерките, за да има конкуренция и най-малко два източника на доставки. Освен това промишлеността на Съюза, която все още е далеч от постигането на задоволително равнище на използване на капацитета, има капацитет да продължи да задоволява нуждите на пазара на Съюза в рамките на възстановената конкуренция. Обстоятелството, че промишлеността на Съюза не покрива понастоящем 100 % от нуждите в Съюза, не може да обоснове нито нелоялните търговски практики на китайските износители, нито премахването на мерките в този случай.
(125)
Едно европейско сдружение на търговците заяви, че продължаването на мерките би ограничило необосновано нормалното извършване на дейността на неговите членове, тъй като съществена част от нея е свързана с търговия с разглеждания продукт. В това отношение следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговите мита е да се коригират нелоялните търговски практики, т.е. дъмпингът, а не да се ограничават стопанските дейности. Следва да се припомни, че Комисията стигна до заключението, че все пак запазването на мерките е необходимо в този случай.
6.4. Интерес на ползвателите
(126)
За целите на анализа ползвателите бяха разделени на две категории: от една страна, домакинствата и от друга страна, професионалните/промишлените ползватели, които осъществяват дейност в сектори като производството на напитки, конфитюри или кисели млека, пекарството или кетъринга.
(127)
Нито една от страните, принадлежащи към която и да е от тези категории или представляваща интересите им, не се отзова и не оказа съдействие по какъвто и да било начин при разследването.
(128)
Един вносител изтъкна, че антидъмпинговите мита, наложени върху разглеждания продукт, биха попречили на конкуренцията, като по този начин не са в интерес на потребителите в Съюза. Не бяха представени доказателства в подкрепа на това твърдение.
(129)
Като се има предвид ограничената тежест на разглеждания продукт в бюджета на едно средностатистическо домакинство в Съюза, не съществуват доказателства, че увеличението на потребителските цени, ако има такова, вследствие на запазването на мерките може да надхвърли положителното въздействие на мерките върху промишлеността на Съюза.
(130)
Макар че не може да се оспорва, че продължаването на срока на действие на митата по принцип може да засегне отрицателно някои професионални/промишлени ползватели с оглед на по-ниските маржове, няма доказателства, че разходите, произтичащи от разглеждания продукт (в сравнение с общите им разходи), са значителни. Следователно евентуалното отрицателно въздействие вследствие на продължаването на мерките за тази категория ползватели не би било непропорционално.
6.5. Интерес на доставчиците
(131)
Както отделни доставчици на пресни плодове за промишлеността на Съюза, така и едно сдружение на такива доставчици заявиха, че мерките са в техен интерес и биха били от полза и по отношение на новите инвестиции и работните места. Плодовете, продавани на производителите от Съюза, са важен допълнителен източник на приходи за доставчиците, при липсата на които биха могли да възникнат сериозни затруднения в селскостопанския сектор в засегнатите испански региони. Смята се, че броят на засегнатите кооперативни членове би бил над 2 000 само в региона на Валенсия. По отношение на съответната сезонна заетост, наред с другото, в областта на събирането, транспортирането и съхранението на плодове, оценките сочат, че най-малко 2 500 работни места биха били засегнати общо в регионите на Валенсия и Мурсия.
(132)
От данните, предоставени от асоциацията на испанските доставчици, е видно, че ако китайският внос надвиши 60 000 тона, което вече се е случвало два пъти по време на първоначалното разследване, доставчиците вероятно ще се изправят пред ситуация, в която няма да бъдат в състояние да продадат цялото количество сатсуми, предназначено за консервната промишленост на Съюза.
(133)
Едно европейско сдружение на търговците заяви, че доставчиците биха могли да очакват субсидии, за да пласират количествата плодове, които не могат да бъдат изнесени за Русия поради ембаргото. Сдружението обаче не представи никакви доказателства в подкрепа на твърдението за субсидиране. Освен това субсидиите, ако има такава, биха били отпуснати само за непродадените плодове, предназначени за износ за Русия, но не и за тези, които не са били продадени на промишлеността на Съюза поради причинената от разглеждания продукт вреда след изтичането на срока на действие на мерките. Поради това твърдението бе отхвърлено.
6.6. Заключение
(134)
Разследването показа, че съществуващите антидъмпингови мерки не са затворили пазара на Съюза за китайския внос и са допринесли за възстановяването на промишлеността на Съюза. Тъй като този процес на възстановяване все още е в ход, продължаването на мерките е в интерес на промишлеността на Съюза. Ако се допусне мерките да отпаднат, процесът на възстановяване ще спре, рентабилните ценови равнища ще бъдат непостижими и промишлеността на Съюза ще понесе големи загуби. Освен това ще бъде застрашен допълнителният източник на доходи за членовете на голям брой кооперации и за сезонните работници в няколко селски района, където почти не съществува алтернативна заетост.
(135)
От наличните данни е видно, че съществуващите мерки не са имали значително отрицателно въздействие върху икономическото състояние на вносителите в Съюза, които оказаха съдействие при разследването. В светлината на наличните данни, въздействието на мерките върху другите страни, които заявиха интереса си, или върху вносителите, търговците на едро и на дребно и върху ползвателите също не може да се счита за съществено. Не са налице индикации, че евентуалното покачване на цените, ако изобщо има такова, в резултат на продължаването на антидъмпинговите мерки ще бъде непропорционално в сравнение с ползите за промишлеността на Съюза, реализирани благодарение на премахването на нарушаването на търговията, предизвикано от дъмпинговия внос.
(136)
Като се вземат предвид всички фактори, посочени в съображенията по-горе, се стига до заключението, че не съществуват убедителни доводи срещу запазването на съществуващите към момента антидъмпингови мерки.
7. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(137)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на основата на които се счита за целесъобразно да бъде препоръчано запазването на съществуващите в момента мерки. Също така на страните беше даден срок, в който да предоставят коментарите си след това оповестяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(138)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои приготвени или консервирани цитрусови плодове с произход от Китай, следва да бъдат запазени за допълнителен период от пет години.
(139)
Някои заинтересовани страни заявиха, че мерките с количествен елемент (квотна система) са за предпочитане пред антидъмпинговите мерки. Това твърдение не може да бъде прието, като се има предвид, че съгласно основния регламент формата на мерките не може да бъде променяна в рамките на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. Това твърдение не може да постави под въпрос констатациите в рамките на това преразглеждане, а именно, че изискванията за запазването на антидъмпинговите мерки са изпълнени.
(140)
Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпинговите мита, ако то промени впоследствие наименованието на своето предприятие. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (13). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на наименованието.
(141)
Комитетът, учреден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на приготвени или консервирани мандарини (включително тангерини и сатсумаси), клементини, wilkings и други подобни цитрусови хибриди без прибавка на алкохол, със или без прибавка на захар или други подсладители, определени в позиция 2008 по КН, с произход от Китайската народна република и класирани понастоящем в кодове по КН 2008 30 55, 2008 30 75 и ex 2008 30 90 (кодове по ТАРИК 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 и 2008309069).
2. Размерът на окончателното антидъмпингово мито, приложимо за продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
EUR/тон нетно тегло на продукта
Допълнителен код по ТАРИК
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang и свързаният с него производител Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката и са посочени в приложението
499,6
A889
Всички други дружества
531,2
A999
Член 2
1. В случаите когато стоките са били повредени преди допускането им за свободно обращение и по тази причина действително платената или дължимата цена е изчислена пропорционално за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (15), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен въз основа на член 1 по-горе, се намалява пропорционално на действително платената или дължимата цена.
2. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 3
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и следователно подлежат на среднопретеглената митническа ставка от 499,6 EUR/тон нетно тегло на продукта, ако някой нов производител износител в Китайската народна република представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза продукта, описан в член 1, параграф 1, през разследвания период в рамките на преразглеждането (от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г.) и през първоначалния разследван период (от 1 октомври 2006 г. до 30 септември 2007 г.);
б)
не е свързан с който и да било от производителите износители в Китайската народна република, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент; както и
в)
или действително е изнасял разглеждания продукт за Съюза, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза след края на разследвания период в рамките на преразглеждането.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 10 декември 2014 година.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 1313/2014 DER KOMMISSION
vom 10. Dezember 2014
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren bestimmter zubereiteter oder haltbar gemachter Zitrusfrüchte (Mandarinen usw.) mit Ursprung in der Volksrepublik China im Anschluss an eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) (im Folgenden „Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 11 Absatz 2,
in Erwägung nachstehender Gründe:
1. VERFAHREN
1.1. Geltende Maßnahmen
(1)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 1355/2008 (2) führte der Rat einen endgültigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren bestimmter zubereiteter oder haltbar gemachter Zitrusfrüchte mit Ursprung in der Volksrepublik China (im Folgenden „VR China“) ein. Hierbei handelte es sich um unternehmensspezifische Zollsätze im Bereich von 361,4 EUR/Tonne bis 531,2 EUR/Tonne Nettogewicht.
(2)
Diese Maßnahmen wurden am 22. März 2012 vom Gerichtshof der Europäischen Union für nichtig erklärt (3), am 18. Februar 2013 jedoch mit der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 158/2013 des Rates (4) wieder eingeführt.
1.2. Antrag auf Auslaufüberprüfung
(3)
Nach der Veröffentlichung einer Bekanntmachung des bevorstehenden Außerkrafttretens der geltenden endgültigen Antidumpingmaßnahmen (5) ging bei der Kommission am 12. August 2013 ein Antrag auf Einleitung einer Auslaufüberprüfung dieser Maßnahmen nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ein. Der Antrag wurde von der „Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados“ (FENAVAL) im Namen von Herstellern eingereicht, auf die mehr als 75 % der Gesamtproduktion der Union bestimmter zubereiteter oder haltbar gemachter Zitrusfrüchte entfallen.
(4)
Der Antrag wurde damit begründet, dass beim Außerkrafttreten der endgültigen Antidumpingmaßnahmen mit einem Anhalten des Dumpings und einem erneuten Auftreten der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union zu rechnen wäre.
1.3. Einleitung einer Auslaufüberprüfung
(5)
Die Kommission kam nach Anhörung des Beratenden Ausschusses zu dem Schluss, dass genügend Beweise für die Einleitung einer Auslaufüberprüfung vorlagen; daher leitete sie am 25. Oktober 2013 mit einer im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlichten Bekanntmachung (6) (im Folgenden „Einleitungsbekanntmachung“) eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ein.
1.4. Untersuchung
1.4.1. Untersuchungszeitraum der Überprüfung und Bezugszeitraum
(6)
Die Untersuchung bezüglich eines Anhaltens des Dumpings erstreckte sich auf den Zeitraum vom 1. Oktober 2012 bis zum 30. September 2013 (im Folgenden „Untersuchungszeitraum der Überprüfung“). Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Oktober 2009 bis zum Ende des Untersuchungszeitraums der Überprüfung (im Folgenden „Bezugszeitraum“).
1.4.2. Von der Untersuchung betroffene Parteien
(7)
Die Kommission unterrichtete die folgenden Parteien offiziell von der Einleitung der Auslaufüberprüfung: den Antragsteller, die Unionshersteller und deren einschlägige Verbände, die bekannten ausführenden Hersteller in China und den potenziellen Vergleichsländern, unabhängige Einführer in der Union und deren einschlägige Verbände, Zulieferer von Unionsherstellern und deren einschlägige Verbände, einen bekanntermaßen betroffenen Verbraucherverband sowie die Vertreter des ausführenden Landes. Diese Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist schriftlich Stellung zu nehmen und eine Anhörung zu beantragen.
(8)
Angesichts der offensichtlich großen Zahl ausführender Hersteller in China sowie unabhängiger Einführer in der Union erschien es angezeigt, nach Artikel 17 der Grundverordnung zu prüfen, ob mit einer Stichprobe gearbeitet werden sollte. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden diese Parteien aufgefordert, innerhalb von 15 Tagen nach Einleitung der Überprüfung mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr die in der Einleitungsbekanntmachung angeforderten Informationen zu übermitteln.
(9)
Da nur eine Gruppe ausführender Hersteller aus China die geforderten Informationen vorlegte, wurde die Bildung einer Stichprobe der ausführenden Hersteller für nicht notwendig erachtet.
(10)
Was die unabhängigen Einführer betrifft, so wurden insgesamt 32 ermittelt und gebeten, Informationen zur Stichprobenbildung zu liefern. Von ihnen meldeten sich sieben und stellten die nötigen Informationen zur Verfügung. Drei dieser Einführer wurden wiederum für die Stichprobe ausgewählt, doch nur zwei bestätigten innerhalb der Frist ihre Bereitschaft, in die Stichprobe einbezogen zu werden.
(11)
Auf dieser Grundlage sandte die Kommission allen interessierten Parteien und allen sonstigen Parteien, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Fristen gemeldet hatten, Fragebogen zu. Darauf gingen Antworten von fünf Unionsherstellern, dem mitarbeitenden ausführenden Hersteller in China, zwei unabhängigen Einführern, acht Zulieferern von Unionsherstellern, einem Verband von Zulieferern von Unionsherstellern und einem Hersteller im Vergleichsland ein.
(12)
Zwei Einführerverbände meldeten sich als interessierte Parteien. Fünf unabhängige Einführer nahmen ebenfalls Stellung.
(13)
Was die Hersteller im Vergleichsland betrifft, so wurden vier Unternehmen ermittelt und gebeten, die erforderlichen Informationen zu liefern. Nur eines von ihnen stellte diese Informationen bereit und stimmte einem Kontrollbesuch zu.
(14)
Die Kommission überprüfte alle Informationen, die sie für die Ermittlung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings und der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung sowie für die Untersuchung des Unionsinteresses benötigte. In den Betriebsstätten folgender interessierter Parteien wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
a)
Unionshersteller:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Spanien
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Spanien
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Spanien
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Spanien
b)
Ausführende Hersteller in China:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd, China und das damit verbundene Unternehmen Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd.
c)
Unabhängige Einführer in der Union:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburg, Deutschland
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburg, Deutschland
d)
Hersteller im Vergleichsland:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Türkei
1.5. Unterrichtung über die wesentlichen Tatsachen und Anhörungen
(15)
Am 13. Oktober 2014 erfolgte die Unterrichtung über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen, auf deren Grundlage Antidumpingzölle eingeführt werden sollen, durch die Kommission (im Folgenden „endgültige Unterrichtung“). Im Anschluss an die endgültige Unterrichtung reichten mehrere Parteien schriftliche Stellungnahmen ein, unter anderem zu den endgültigen Feststellungen. Die Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten, wurden gehört. Drei Einführer beantragten eine gemeinsame Anhörung in Anwesenheit des Anhörungsbeauftragten für Handelsverfahren, die ihnen gewährt wurde. Ein europäischer Handelsverband beantragte eine Anhörung bei den Kommissionsdienststellen, die ebenfalls gewährt wurde.
2. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
2.1. Betroffene Ware
(16)
Die von dieser Überprüfung betroffene Ware ist dieselbe wie in der Ausgangsuntersuchung, d.h. unter die KN-Position 2008 fallende zubereitete oder haltbar gemachte Mandarinen (einschließlich Tangerinen und Satsumas), Clementinen, Wilkings und ähnliche Kreuzungen von Zitrusfrüchten, ohne Zusatz von Alkohol, auch mit Zusatz von Zucker oder anderen Süßmitteln, mit Ursprung in der Volksrepublik China (im Folgenden „betroffene Ware“), die derzeit unter den KN-Codes 2008 30 55, 2008 30 75 und ex 2008 30 90 eingereiht werden.
(17)
Die betroffene Ware wird durch Schälen und Segmentieren bestimmter Sorten kleiner Zitrusfrüchte (hauptsächlich Satsumas) in unterschiedlichen Größen, die dann in Zuckersirup, Saft oder Wasser konserviert und verpackt werden, entsprechend der Nachfrage auf verschiedenen Märkten hergestellt.
(18)
Satsumas, Clementinen und andere kleine Zitrusfrüchte sind allgemein unter dem Sammelnamen „Mandarinen“ bekannt. Die Mehrzahl dieser verschiedenen Obstsorten können als Frischerzeugnis oder zur Weiterverarbeitung verwendet werden. Da sie ähnlich sind, werden ihre Zubereitungen oder Konservierungen als eine einzige Ware betrachtet.
2.2. Gleichartige Ware
(19)
Die Unionshersteller machten geltend, dass die eingeführte Ware und die Ware aus der Union aus folgenden Gründen gleichartig sind:
-
Beide Waren weisen in Bezug auf Geschmack, Form, Größe und Konsistenz die gleichen oder sehr ähnliche materielle Eigenschaften auf;
-
sie werden über die gleichen oder ähnliche Wege vertrieben und der Wettbewerb beruht hauptsächlich auf dem Preis;
-
die Endverwendung ist bei beiden gleich oder ähnlich;
-
sie sind leicht austauschbar;
-
sie sind zolltariflich unter demselben Code der Kombinierten Nomenklatur eingereiht.
(20)
Bestimmte Einführer brachten dagegen vor, die eingeführte Ware sei hochwertiger, da sie weniger auseinandergebrochene Segmente enthalte (höchstens 5 %) und einen besseren Geschmack, ein besseres Aussehen und eine bessere Struktur aufweise als die Ware aus der Union. Darüber hinaus wurde behauptet, die eingeführte Ware unterscheide sich im Geruch von der Ware aus der Union.
(21)
Die Kommission untersuchte diese Vorbringen und gelangte aufgrund der verfügbaren Daten zu dem Schluss, dass die in Erwägungsgrund 19 aufgeführten Behauptungen des Wirtschaftszweigs der Union zutreffen.
(22)
Die Einwände der Einführer mussten dagegen aus folgenden Gründen zurückgewiesen werden:
a)
Einige Qualitätsunterschiede (auseinandergebrochene Segmente, Geschmack, Aussehen, Geruch und Struktur) wirken sich nicht auf die grundlegenden Eigenschaften der Ware aus. Die eingeführte Ware ist trotzdem austauschbar und wird für die gleichen oder ähnliche Endverwendungen genutzt wie die Ware aus der Union. Die Unionshersteller verkauften ihre Ware sogar, auch mit einem höheren Anteil auseinandergebrochener Segmente, im Bezugszeitraum sowohl an die Einführer als auch an dieselben Gruppen von Verwendern/Verbrauchern (z. B. Supermarktketten und Backwarenhersteller), die auch von den Einführern beliefert wurden. Außerdem bestätigte eine Supermarktkette in der Europäischen Union, dass sie die europäische Ware und die Ware mit Ursprung in China unter dem gleichen Markennamen und Warenzeichen verkauft;
b)
der Höchstanteil auseinandergebrochener Segmente von 5 % ist kein ausschließliches Merkmal der eingeführten Ware. Die Untersuchung zeigte vielmehr auf, dass die Unionshersteller eine breite Palette verschiedener Qualitäten mit unterschiedlichen Prozentsätzen auseinandergebrochener Segmente anbieten, unter anderem mit höchstens 5 % auseinandergebrochener Segmente. Einige Einführer erwarben die Ware mit einem Höchstanteil auseinandergebrochener Segmente von 5 % von den Unionsherstellern.
(23)
Deshalb werden die eingeführte und die vom Wirtschaftszweig der Union hergestellte Ware ähnlich wie in der Ausgangsuntersuchung als gleichartig im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
3. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS DES DUMPINGS
3.1. Vorbemerkungen
(24)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde geprüft, ob im Falle des Außerkrafttretens der geltenden Maßnahmen ein Anhalten des Dumpings wahrscheinlich wäre.
(25)
Wie in Erwägungsgrund 9 erwähnt, erübrigte sich die Bildung einer Stichprobe der ausführenden Hersteller in China, da nur eine Unternehmensgruppe mitarbeitete. Auf dieses Unternehmen entfielen im Untersuchungszeitraum der Überprüfung etwa 12 %-20 % (aus Vertraulichkeitsgründen wird eine Spanne angegeben) der Einfuhren der betroffenen Ware aus China in die Union.
3.2. Dumping der Einfuhren im Untersuchungszeitraum der Überprüfung
3.2.1. Vergleichsland
(26)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung war der Normalwert auf der Grundlage der Preise oder des rechnerisch ermittelten Werts in einem geeigneten Drittland mit Marktwirtschaft (im Folgenden „Vergleichsland“) zu ermitteln, oder auf der Grundlage des Preises, zu dem die Ware aus diesem Drittland in andere Länder, einschließlich der Union, verkauft wird, oder - wenn dies nicht möglich war - auf jeder anderen angemessenen Grundlage, einschließlich des für die gleichartige Ware in der Union tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preises, der erforderlichenfalls um eine angemessene Gewinnspanne gebührend zu berichtigen ist.
(27)
In der Einleitungsbekanntmachung hatte die Kommission ihre Absicht bekundet, die Türkei als geeignetes Vergleichsland zur Ermittlung des Normalwerts für China heranzuziehen, und die interessierten Parteien zu einer diesbezüglichen Stellungnahme aufgefordert.
(28)
Zur vorgeschlagenen Wahl der Türkei als Vergleichsland gingen keine Stellungnahmen ein. Keine der interessierten Parteien schlug alternative Hersteller der gleichartigen Ware im Vergleichsland vor.
(29)
Einer der kontaktierten ausführenden Hersteller in der Türkei, Frigo-Pak, beantwortete den Fragebogen vollständig und fristgerecht und stimmte einem Kontrollbesuch in seinen Betriebsstätten zu.
3.2.2. Normalwert
(30)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wurde der Normalwert anhand der überprüften Angaben des Herstellers in der Türkei ermittelt. Dieses Unternehmen verkaufte die gleichartige Ware nicht auf dem Inlandsmarkt; deshalb wurde der Normalwert nach Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung anhand der Produktionskosten rechnerisch ermittelt, wobei nach Artikel 2 Absatz 6 Buchstabe b ein angemessener Prozentsatz für die Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten (VVG-Kosten) sowie nach Artikel 2 Absatz 6 Buchstabe c eine angemessene Gewinnspanne hinzugefügt wurden. Für die VVG-Kosten wurde der Prozentsatz herangezogen, der für diesen Hersteller bei seinen Inlandsverkäufen anderer Konserven anfällt, und zwar 10 %-20 % (aus Vertraulichkeitsgründen wird eine Spanne angegeben). Die Gewinnspanne ist die gleiche wie in der Ausgangsuntersuchung, d. h. 6,8 %, was dem Gewinn entspricht, den der Wirtschaftszweig der EU erzielt hatte, bevor die Schädigung durch die gedumpten Einfuhren aus China eintrat.
3.2.3. Ausfuhrpreis
(31)
Die Ausfuhrverkäufe des mitarbeitenden ausführenden Herstellers in die Union wurden direkt an unabhängige Abnehmer in der Union getätigt. Der Ausfuhrpreis wurde nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der Preise berechnet, die bei der Ausfuhr aus China in die Union für die Ware tatsächlich gezahlt wurden oder zu zahlen waren.
3.2.4. Vergleich
(32)
Der Normalwert und der Ausfuhrpreis wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen.
(33)
Im Interesse eines gerechten Vergleichs zwischen dem Normalwert und dem Ausfuhrpreis des mitarbeitenden ausführenden Herstellers wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung gebührende Berichtigungen für Unterschiede bei Transport- und Versicherungskosten, Provisionen und Bankgebühren, welche die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, vorgenommen.
3.2.5. Dumpingspanne
(34)
Nach Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung wurde die Dumpingspanne anhand eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Normalwerts mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis ermittelt.
(35)
Bei dem mitarbeitenden ausführenden Hersteller zeigte dieser Vergleich, dass Dumping vorlag. Die Dumpingspanne betrug mehr als 60 %.
(36)
Für China insgesamt ergab ein Vergleich des gewogenen durchschnittlichen, von Eurostat gemeldeten Ausfuhrpreises für chinesische Einfuhren der betroffenen Ware mit dem gewogenen durchschnittlichen, für das Vergleichsland ermittelten Normalwert (gebührend berichtigt, um mit Blick auf den Produktmix der Verkäufe vergleichbarer Warentypen des mitarbeitenden ausführenden Herstellers in die EU den wahrscheinlichen Produktmix der chinesischen Einfuhren widerzuspiegeln) ebenfalls erhebliches, sogar noch höheres Dumping.
(37)
Nach der endgültigen Unterrichtung brachte ein europäischer Handelsverband vor, im Gegensatz zu chinesischen ausführenden Herstellern und spanischen Herstellern habe er keine Möglichkeit gehabt, die genauen Berechnungen zu Dumping und Schädigung zu prüfen, und ersuchte daher die Kommission um Einzelheiten zur Dumpingberechnung. Bei der Anhörung in Gegenwart des Anhörungsbeauftragten ließen zudem drei Einführer erkennen, dass sie Einzelheiten zur Dumpingberechnung vorgezogen hätten.
(38)
In dieser Hinsicht sei angemerkt, dass die Daten, auf deren Grundlage die Kommission ihre Berechnungen anstellte, Geschäftsgeheimnisse und vertrauliche Informationen enthalten. Der mitarbeitende ausführende Hersteller, der diese Daten zur Verfügung stellte, wurde gebührend und gesondert über die detaillierten Dumping- und Schadensberechnungen unterrichtet und nahm dazu weder Stellung noch ersuchte er um Erläuterung. Die Kommission kann diese Daten aufgrund deren vertraulichen Charakters nicht zur Einsicht durch andere interessierte Parteien zur Verfügung stellen. Die Methodik der Kommission, die in den Erwägungsgründen 30 bis 36 beschrieben ist, wurde allerdings allen interessierten Parteien gegenüber offengelegt. Der Anhörungsbeauftragte setzte die Einführer in der erwähnten Anhörung darüber in Kenntnis, dass sie ihn ersuchen können, die Berechnung der Kommission zu prüfen, wenn sie an deren Richtigkeit zweifeln. Die drei Einführer forderten jedoch den Anhörungsbeauftragten nicht dazu auf, diesbezüglich tätig zu werden.
(39)
Unabhängig davon führte der europäische Handelsverband selbst eine Berechnung der Dumpingspanne durch, indem er die durchschnittlichen Preise der Einfuhren aus China mit den durchschnittlichen Preisen der Einfuhren aus der Türkei verglich. Dem Verband zufolge legt ein solcher Vergleich ein niedrigeres Dumping nahe, nämlich etwa 30 %. Hierzu ist erstens anzumerken, dass in einer Auslaufüberprüfung die genaue Höhe des Dumpings weniger wichtig ist als in einer Untersuchung, in der die Höhe der Zölle festgelegt wird. Zweitens, wie in den Erwägungsgründen 30 bis 33 erläutert, beruhte die Berechnung der Kommission für den Normalwert auf „realen“ Daten vom mitarbeitenden und geprüften türkischen Hersteller, und der Vergleich mit den chinesischen Ausfuhrpreisen wurde auf detaillierter Ebene angestellt. Deshalb können die Daten, auf denen die Berechnung der Kommission basiert, als wesentlich zuverlässiger und genauer angesehen werden als die Schätzung, die der Verband in seiner Stellungnahme zur Unterrichtung vorlegte.
(40)
Des Weiteren machten bei der Anhörung mit dem Anhörungsbeauftragten drei Einführer geltend, es liege kein Dumping vor. Sie stützten diese Behauptung auf die Feststellung der Kommission, der zufolge die durchschnittlichen Preise der Verkäufe des mitarbeitenden chinesischen ausführenden Herstellers auf mehrere wichtige Märkte außerhalb der EU unter den durchschnittlichen Preisen der Verkäufe auf den Unionsmarkt liegen. Dieses Vorbringen ist zurückzuweisen, da es sich bei Dumping um Verkäufe auf einem bestimmten Markt zu Preisen unter Normalwert handelt und nicht zu Preisen unter denen, die auf Drittmärkten erzielt werden.
3.3. Einfuhrentwicklung im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen
3.3.1. Vorbemerkung
(41)
Nachdem festgestellt worden war, dass im Untersuchungszeitraum der Überprüfung Dumping vorlag, wurde die Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen untersucht; dabei wurden folgende Aspekte analysiert: die Produktionskapazität und die Kapazitätsreserven in China, die Menge und die Preise der gedumpten Einfuhren aus China sowie die Attraktivität des Unionsmarktes für Einfuhren aus China.
(42)
Während eines Großteils des Untersuchungszeitraums der Überprüfung waren in der EU keine Maßnahmen in Kraft, da sie für nichtig erklärt worden waren (siehe Erwägungsgrund 2). In diesem Zeitraum ohne Maßnahmen wurde der Höchststand bei den Einfuhren 2011/2012 erreicht; im restlichen Untersuchungszeitraum der Überprüfung folgte dann ein Rückgang. Hierbei handelt es sich eigentlich um eine Erhöhung der Lagerbestände und nicht um einen echten Anstieg oder Rückgang des Verbrauchs; diese Entwicklung ist auf die umfangreichen chinesischen Einfuhren von März bis Juli 2012 zurückzuführen, als die Maßnahmen nicht in Kraft waren.
3.3.2. Produktionskapazität, Inlandsverbrauch und Ausfuhrkapazitäten der chinesischen Hersteller
(43)
Zu der gesamten chinesischen Produktionskapazität und den Kapazitätsreserven erhielt die Kommission von den chinesischen Herstellern oder anderen interessierten Parteien keine Informationen. Die Kommission traf ihre Feststellungen daher nach Artikel 18 der Grundverordnung anhand der verfügbaren Fakten.
(44)
Laut dem Bericht des Außenagrardienstes des US-Landwirtschaftsministeriums (FAS/USDA) (7), der dem Überprüfungsantrag beigefügt war und darüber hinaus öffentlich verfügbar ist, nahm die Menge frischer, zur Verarbeitung (d. h. zur Produktion von Dosenmandarinen) bestimmter Mandarinen in China im Zeitraum von 2009/2010 (520 000 Tonnen) bis zum Untersuchungszeitraum der Überprüfung (660 000 Tonnen) um 27 % zu. Bei der Produktion chinesischer Dosenmandarinen verlief die Entwicklung ähnlich. Diesem Bericht zufolge stieg die Produktion von Dosenmandarinen in China von 347 000 Tonnen in den Jahren 2009/2010 auf 440 000 Tonnen im Untersuchungszeitraum der Überprüfung. Außerdem wurde in diesem Bericht der chinesische Inlandsverbrauch von Dosenmandarinen in den Jahren 2013/2014 auf etwa 100 000-150 000 Tonnen geschätzt. Da in einer weiteren öffentlich zugänglichen Quelle der Inlandsverbrauch auf 50 000-100 000 Tonnen geschätzt wird (8), erscheint ein Inlandsverbrauch von schätzungsweise 100 000 Tonnen angemessen. Vor dem Hintergrund dieser Informationen kann die Menge der chinesischen, für die Ausfuhr zur Verfügung stehenden Dosenmandarinen auf etwa 340 000 Tonnen im Untersuchungszeitraum der Überprüfung geschätzt werden.
(45)
Die Schätzungen der chinesischen, von 2009 bis 2014 für die Ausfuhr zur Verfügung stehenden Dosenmandarinen weichen in anderen verfügbaren Quellen leicht hiervon ab. (9) Trotz dieser Unterschiede deuten sie jedoch allesamt darauf hin, dass die Menge der chinesischen Dosenmandarinen, die von 2009 bis 2013 für die Ausfuhr zur Verfügung standen, pro Jahressaison mindestens 300 000 Tonnen betrug. In keiner der Quellen finden sich Hinweise darauf, dass die Menge der chinesischen, für die Ausfuhr zur Verfügung stehenden Dosenmandarinen in Zukunft erheblich reduziert werden könnte.
3.3.3. Attraktivität des Unionsmarkts
(46)
Selbst wenn die Einfuhren aus China im Untersuchungszeitraum der Überprüfung lediglich 19 253 Tonnen betrugen, zeigen Einfuhrdaten aus der Ausgangsuntersuchung für den Zeitraum von 2002 bis 2007, dass die chinesischen Hersteller mehr als 60 000 Tonnen pro Saison auf den Unionsmarkt lenken können, wie Eurostat-Einfuhrdaten zur Saison 2011/2012 bestätigen. Zudem zeigt die große Menge der Einfuhren im Zeitraum 2011/2012, in dem die Maßnahmen für einen Großteil der Zeit (ab dem 22. März 2012) nicht galten, dass die Union wegen der zu erzielenden Preise ein attraktiver Markt für chinesische Hersteller ist und dass bei einer Aufhebung der derzeitigen Antidumpingmaßnahmen erhebliche Mengen gedumpter chinesischer Einfuhren auf den Unionsmarkt gelangen würden.
(47)
China führte im Zeitraum von 2002 bis 2007 (als keine Antidumpingmaßnahmen bestanden) durchschnittlich pro Saison wesentlich (nämlich um 36 %) mehr Dosenmandarinen in die Union aus als im Zeitraum von 2009 bis 2013 (in dem abgesehen vom Zeitraum vom 22. März 2012 bis zum 23. Februar 2013 Zölle galten), obwohl die insgesamt für chinesische Ausfuhren in den Rest der Welt zur Verfügung stehende Menge im ersten Zeitraum geringer war als in letzterem, was zusätzlich die Wahrscheinlichkeit erhärtet, dass die chinesischen Hersteller bei einer Aufhebung der Maßnahmen die Menge ihrer Ausfuhren in die Union auf das Niveau steigern würden, dass in der Ausgangsuntersuchung festgestellt wurde.
3.3.4. Preise bei der Ausfuhr in Drittländer
(48)
Was Ausfuhren in Drittländer betrifft, zeigte die Untersuchung, dass die durchschnittlichen Verkaufspreise bei den Ausfuhren des mitarbeitenden Unternehmens auf mehrere wichtige Märkte (z. B. Japan, Malaysia, Philippinen und Thailand) im Untersuchungszeitraum der Überprüfung unter den durchschnittlichen Preisen bei den Verkäufen in die Union lagen. Daher würde der mitarbeitende ausführende Hersteller, wenn Maßnahmen unterbleiben würden, voraussichtlich zumindest einen Teil dieser Ausfuhren in die Union verlagern.
(49)
Auch die chinesischen Ausfuhrstatistiken zu zubereiteten und/oder haltbar gemachten Zitrusfrüchten in luftdicht verschlossenen Behältnissen zeigen, dass eine Umlenkung chinesischer Ausfuhren in die Union wahrscheinlich ist. Auf der Grundlage dieser Statistiken wird geschätzt, dass im Untersuchungszeitraum der Überprüfung etwa 20 000 Tonnen der betroffenen Ware auf Ausfuhrmärkten verkauft wurden, auf denen die durchschnittlichen Preise unter denen in der EU liegen, selbst wenn Einfuhren aus China auf diesen Märkten keinen Antidumpingzöllen unterlagen. Im Untersuchungszeitraum der Überprüfung entsprach diese Menge den Inlandsverkäufen des Wirtschaftszweigs der Union sowie 71 % der gesamten Produktion des Wirtschaftszweigs der Union. Mit anderen Worten: Ausgehend von der derzeitigen Größe des europäischen Marktes für Dosenmandarinen (gesamter EU-Verbrauch: 44 523 Tonnen) und den Zahlen aus den chinesischen Ausfuhrstatistiken würden die Menge der derzeitigen chinesischen Ausfuhren in die EU und die potenzielle Menge der Ausfuhren, die wirtschaftlich sinnvollerweise in die Union umgelenkt werden könnten, fast vollständig die Nachfrage in der EU nach Dosenmandarinen abdecken.
3.3.5. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings
(50)
Die Untersuchung hat bestätigt, dass chinesische Einfuhren im Untersuchungszeitraum der Überprüfung weiterhin zu gedumpten Preisen auf den Unionsmarkt gelangten. Aus dem anhaltenden Dumping, der Tatsache, dass der Unionsmarkt als bedeutender Markt in der Vergangenheit von Interesse für die chinesischen Ausführer war, den über den gesamten Unionsverbrauch hinausgehenden verfügbaren Produktionskapazitäten in China sowie der erwiesenen Bereitschaft und Fähigkeit der chinesischen Hersteller, ihre Ausfuhren in die Union bei einem Anreiz zügig zu steigern, wird der Schluss gezogen, dass das Dumping bei einer Aufhebung der Maßnahmen wahrscheinlich anhalten würde.
4. SCHÄDIGUNG
4.1. Allgemeine Bemerkungen
(51)
Mandarinen werden im Herbst und Winter geerntet, so dass die Ernte- und Verarbeitungssaison von Anfang Oktober bis etwa Ende Januar des folgenden Jahres dauert (für bestimmte Sorten bis Februar oder März). Die meisten Kauf- und Verkaufsverträge (z. B. für Käufe durch unabhängige Einführer) werden in den ersten Monaten jeder Saison ausgehandelt. In der Mandarinenkonservenindustrie wird üblicherweise als Vergleichsbasis von der Saison vom 1. Oktober bis zum 30. September des Folgejahres ausgegangen. Die Kommission schloss sich wie in der Ausgangsuntersuchung bei ihrer Analyse dieser Praxis an.
4.2. Unionsproduktion und Wirtschaftszweig der Union
(52)
Während des Untersuchungszeitraums wurde die gleichartige Ware in der Union von fünf Unionsherstellern hergestellt. Die gesamte Unionsproduktion der gleichartigen Ware im Untersuchungszeitraum der Überprüfung wurde auf der Grundlage von Fragebogenantworten von vier einzelnen Herstellern ermittelt, die durch eine Kontrolle vor Ort überprüft wurden. Die Produktion des noch verbleibenden Herstellers, der nicht in angemessener Weise mitarbeitete und bei dem kein Kontrollbesuch vor Ort stattfand, beruht auf dessen Fragebogenantworten, die mit dem Antrag abgeglichen wurden. Auf dieser Grundlage wurde die gesamte Unionsproduktion im Untersuchungszeitraum der Überprüfung auf etwa 28 500 Tonnen geschätzt.
(53)
Es wird der Schluss gezogen, dass die oben erwähnten Unionshersteller, auf die die gesamte Unionsproduktion entfällt, als der Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung gelten.
4.3. Sichtbarer Verbrauch auf dem Unionsmarkt
(54)
Der Unionsverbrauch wurde auf der Grundlage von Einfuhrdaten, die von Eurostat auf TARIC (Integrierter Zolltarif der Europäischen Union)-Ebene gemeldet wurden und sich daher genau der Definition der betroffenen Ware entsprechen, und auf der Grundlage der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union in der EU ermittelt.
(55)
Es sei darauf hingewiesen, dass diese Methodik nicht notwendigerweise den Verbrauch auf der Ebene der industriellen Verwender/Verbraucher widerspiegelt, auch wenn die Analyse nicht auf Kalenderjahr-, sondern auf Saisonbasis durchgeführt wurde. Da das wichtigste Rohmaterial (frisches Obst) nur saisonbedingt zur Verfügung steht, ist es in der Branche sowohl für Einführer als auch für Unionshersteller vielmehr üblich, Lagerbestände zu bilden, wenn das frische Obst in Dosen konserviert wird, und dann im Laufe des Jahres die verarbeiteten Waren an Händler oder industrielle Verwender zu verkaufen. Der Verbrauch kann somit bisweilen durch die Bildung von Lagerbeständen beeinflusst sein.
(56)
Im Bezugszeitraum entwickelte sich der Unionsverbrauch auf dieser Grundlage wie folgt:
Tabelle 1
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Untersuchungszeitraum der Überprüfung
Unionsverbrauch (in t)
66 487
72 618
90 207
44 523
Index (2009/2010 = 100)
100
109
136
67
(57)
Im Bezugszeitraum blieb der Unionsverbrauch von Zitrusfrüchten im Durchschnitt etwas unter 70 000 Tonnen. Der Höchststand der Einfuhren wurde allerdings im Zeitraum 2011/2012 erreicht; im Untersuchungszeitraum der Überprüfung folgte dann ein Rückgang. Hierbei handelt es sich eigentlich um eine Erhöhung der Lagerbestände und nicht um einen echten Anstieg oder Rückgang des Verbrauchs; diese Entwicklung ist auf die großen Mengen an chinesischen Einfuhren von März bis Juli 2012 zurückzuführen, als die Maßnahmen vorübergehend nicht in Kraft waren (siehe Erwägungsgrund 2). Der Höchststand der Einfuhren im Zeitraum 2011/2012 wurde durch ein geringeres Maß an Einfuhren im Untersuchungszeitraum der Überprüfung und damit einen niedrigeren Unionsverbrauch ausgeglichen.
(58)
Einige Einführer machten geltend, sie hätten keine Lagerbestände aufgestockt. Sie seien bereits seit dem 6. Oktober 2011, als der Generalanwalt seinen Schlussantrag in der Rechtssache C-338/10 stellte, davon überzeugt gewesen, dass der Gerichtshof die Maßnahmen für nichtig erklären würde. Deshalb hätten sie die Zollabfertigung der betroffenen Ware bis zum rechtskräftigen Urteil des Gerichtshofs aufgeschoben.
(59)
In diesem Zusammenhang sei daran erinnert, dass eine Aufstockung der Lagerbestände als Anhäufung und Lagerung eines Reservebestands definiert werden kann. Die der Kommission vorliegenden Daten zeigen, dass die Menge der Einfuhren der betroffenen Ware seit der Nichtigerklärung der Maßnahmen am 22. März 2012 bis zum Juli 2012 enorm war: im Durchschnitt fast 9 000 Tonnen pro Monat. Danach ging die Menge der Einfuhren bis zum Ende des Untersuchungszeitraums der Überprüfung auf lediglich etwa 1 650 Tonnen pro Monat zurück und lag damit etwa 2 000 Tonnen pro Monat unter der durchschnittlichen Einfuhrmenge, die im Zeitraum vor der Nichtigerklärung der Maßnahmen verzeichnet wurde. Die Kommission kam zu dem Schluss, dass die Einführer in relativ kurzer Zeit zu einer solch erheblichen Menge monatlicher Einfuhren gelangt waren, weil sie große Mengen der betroffenen Ware angehäuft hatten. Dies wurde sogar durch einige Einführer bestätigt, die einräumten, die Zollabfertigung hinausgezögert zu haben, sobald sie davon überzeugt waren, dass die Antidumpingmaßnahmen für nichtig erklärt würden. Das Vorbringen, die Einführer hätten keine Lagerbestände aufgestockt, muss daher zurückgewiesen werden.
4.4. Einfuhren aus China in die Union
(60)
Da lediglich eine Gruppe chinesischer Ausführer, auf die etwa 12 %-20 % (aus Vertraulichkeitsgründen wird eine Spanne angegeben) aller Einfuhren aus China im Untersuchungszeitraum der Überprüfung entfallen, bei der Untersuchung mitgearbeitet hat, wurde der Schluss gezogen, dass die Eurostat-Daten (auf TARIC (Integrierter Zolltarif der Europäischen Union)-Ebene, falls erforderlich) die genaueste und beste Informationsquelle für die Einfuhrmengen und -preise darstellen. Trotzdem wurden die individuellen Preise des mitarbeitenden chinesischen Ausführers ebenfalls geprüft.
4.4.1. Menge und Marktanteil
(61)
Die Menge der chinesischen Einfuhren und die entsprechenden Marktanteile entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 2
Einfuhren aus China
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Untersuchungszeitraum der Überprüfung
Einfuhrmenge (in t)
47 235
41 915
59 613
19 294
Index (2009/2010 = 100)
100
89
126
41
Marktanteil
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Nach der Einführung der Antidumpingmaßnahmen im Jahr 2008 entwickelten sich die Einfuhren aus China im Allgemeinen rückläufig. Es sei daran erinnert, dass im ursprünglichen Untersuchungszeitraum (2006/2007) 56 108 Tonnen eingeführt worden waren.
(63)
Wie bereits erläutert, erreichten die Einfuhren jedoch 2011/2012 einen Höchststand. Dies war eindeutig auf die Nichtigerklärung der Antidumpingmaßnahmen im März 2012 zurückzuführen. Bei der Betrachtung der Entwicklung der chinesischen Einfuhren auf der Grundlage von Eurostat-Daten fällt auf, dass die monatlichen chinesischen Einfuhren im Allgemeinen zwischen 2 000 und 6 000 Tonnen schwankten, im Zeitraum von März 2012 bis Juli 2012 jedoch im Bereich von 6 000 bis 12 000 Tonnen lagen (im Durchschnitt fast 9 000 Tonnen monatlich). In diesem Zusammenhang sei darauf hingewiesen, dass die Maßnahmen im März 2012 für nichtig erklärt und erst im Februar 2013 wieder eingeführt wurden, doch am 29. Juni 2012 wurde die zollamtliche Erfassung eingeführt (10), was die Einfuhren stark hemmte.
(64)
Ähnlich wie die Einfuhrmenge entwickelte sich auch der chinesische Marktanteil im Bezugszeitraum nach unten, von 71 % auf 43 %. Selbst unter Berücksichtigung der Auswirkungen der ungewöhnlichen Höhe der Einfuhren im Zeitraum 2011/2012 und im Untersuchungszeitraum der Überprüfung ging der Marktanteil von etwa 70 % im Zeitraum 2009/2010 auf durchschnittlich 55 % in den Folgejahren zurück.
4.4.2. Preise und Preisunterbietung
Tabelle 3
Einfuhren aus China
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Untersuchungszeitraum der Überprüfung
Durchschnittlicher Einfuhrpreis (in Euro/t)
677
744
1 068
925
Index (2009/2010 = 100)
100
110
158
137
(65)
Wie aus obenstehender Tabelle hervorgeht, stiegen die Preise der chinesischen Einfuhren im Bezugszeitraum um 37 % an. Es sei allerdings darauf hingewiesen, dass die Preise bis zum Zeitraum 2011/2012 erheblich zunahmen und anschließend im Untersuchungszeitraum der Überprüfung zurückgingen.
(66)
Da die Einfuhrmenge des einzigen mitarbeitenden Ausführers etwa 12 %-20 % (aus Vertraulichkeitsgründen wird eine Spanne angegeben) aller Einfuhren aus China im Untersuchungszeitraum der Überprüfung entspricht, wurde die Frage, ob Preisunterbietung vorliegt, auch anhand von Einfuhrstatistiken für die Gesamtheit der chinesischen Ausfuhren untersucht.
(67)
Zu diesem Zweck wurden die gewogenen durchschnittlichen Verkaufspreise der mitarbeitenden Unionshersteller, die unabhängigen Abnehmern auf dem Unionsmarkt in Rechnung gestellt wurden, mit den von Eurostat gemeldeten gewogenen durchschnittlichen CIF (Kosten, Versicherung und Fracht)-Preisen der Einfuhren aus China verglichen. Diese CIF (Kosten, Versicherung und Fracht)-Preise wurden um die bei der Zollabfertigung anfallenden Kosten, d. h. den Zoll selbst sowie nach der Einfuhr anfallende Kosten, berichtigt.
(68)
Auf dieser Basis zeigte der Vergleich, dass die Einfuhren der betroffenen Ware im Untersuchungszeitraum der Überprüfung die Preise des Wirtschaftszweigs der Union um 4,8 % unterboten haben, wenn bei den Berechnungen die Auswirkungen der geltenden Antidumpingmaßnahmen berücksichtigt werden. Werden allerdings die Einfuhrpreise ohne Antidumpingzölle herangezogen, liegt die Unterbietungsspanne bei 28 %.
(69)
Auf der Grundlage der vom mitarbeitenden chinesischen Ausführer gemeldeten und gebührend berichtigten Einfuhrpreise konnte eine Unterbietungsspanne von 14 % im Untersuchungszeitraum der Überprüfung festgestellt werden, wobei die geltenden Antidumpingzölle berücksichtigt wurden. Werden die Auswirkungen der Antidumpingzölle herausgerechnet, liegt die Unterbietungsspanne bei 20 %. Es ist darauf hinzuweisen, dass diese Ausfuhren mehrheitlich im Untersuchungszeitraum der Überprüfung getätigt wurden, als die Maßnahmen für nichtig erklärt waren.
4.5. Einfuhren aus anderen Drittländern in die Union
(70)
Der Marktanteil der Einfuhren aus anderen Drittländern betrug im Bezugszeitraum nie mehr als 11,2 %. Die meisten dieser Einfuhren (im Bezugszeitraum mindestens 89 %) stammten aus der Türkei.
Tabelle 4
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Untersuchungszeitraum der Überprüfung
Menge der Einfuhren aus anderen Drittländern (in t)
4 033
8 078
10 090
4 717
Index (2009/2010 = 100)
100
200
250
117
Marktanteil
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(71)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung umfasste die Prüfung der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren auf den Wirtschaftszweig der Union eine Bewertung aller wirtschaftlichen Faktoren und Indizes, die für die Lage des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum relevant waren.
(72)
Selbst wenn alle fünf Unionshersteller den Fragebogen beantworteten, wurde der beantwortete Fragebogen eines der Hersteller als für nicht zur Gänze verwendbar befunden, da die Antworten nicht durch einen Kontrollbesuch vor Ort überprüft worden waren. Die Analyse stützte sich daher auf folgende Methodik:
(73)
Die makroökonomischen Indikatoren (Produktion, Produktionskapazität, Kapazitätsauslastung, Verkaufsmenge, Marktanteil, Beschäftigung, Produktivität, Wachstum, Höhe der Dumpingspannen und Erholung von früherem Dumping) wurden auf der Ebene des gesamten Wirtschaftszweigs der Union beurteilt. Die Bewertung beruhte auf den Informationen der vier uneingeschränkt mitarbeitenden Unionshersteller. Bei dem Hersteller, dessen Fragebogenantworten nicht überprüft wurden, wurde sie anhand von Daten vorgenommen, die dieser Hersteller vorgelegt hatte und die, soweit möglich, mit Daten im Antrag und in den geprüften Abschlüssen dieses Herstellers abgeglichen wurden.
(74)
Die Analyse der mikroökonomischen Indikatoren (Lagerbestände, Verkaufspreise, Rentabilität, Cashflow, Investitionen, Kapitalrendite, Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten und Löhne) wurde auf Ebene der vier uneingeschränkt mitarbeitenden Unionshersteller durchgeführt. Die Bewertung beruhte auf ihren Informationen, die bei einem Kontrollbesuch vor Ort ordnungsgemäß geprüft wurden.
4.6.1. Makroökonomische Indikatoren
4.6.1.1. Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
Tabelle 5
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Untersuchungszeitraum der Überprüfung
Produktion (in t)
11 815
33 318
29 672
28 763
Index (2009/2010 = 100)
100
282
251
243
Produktionskapazität (in t)
77 380
77 380
77 380
77 380
Index (2009/2010 = 100)
100
100
100
100
Kapazitätsauslastung
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Die Produktion nahm im Bezugszeitraum erheblich von etwa 12 000 Tonnen auf fast 29 000 Tonnen im Untersuchungszeitraum der Überprüfung zu. In der Saison 2009/2010 wurde wenig produziert, da der Wirtschaftszweig der Union immer noch unter den Auswirkungen der gedumpten Einfuhren chinesischer Dosenmandarinen aus der vorausgegangenen Saison litt und da sich noch die Lagerbestände bemerkbar machten, die in der vorausgegangenen Saison aufgebaut worden waren, als die Antidumpingmaßnahmen noch nicht in Kraft gewesen waren. 2010/2011 nahm die Produktion dann zu, da die neuen chinesischen Einfuhren durch die geltenden Antidumpingmaßnahmen abgefangen wurden.
(76)
Da sich die Produktionskapazität der Union im gesamten Zeitraum nicht veränderte, stieg die Kapazitätsauslastung entsprechend an. Sie blieb allerdings dauerhaft unter 50 %.
(77)
Ein europäischer Handelsverband wandte ein, ein Unionshersteller habe seit 2012/2013 die Produktion eingestellt und dieser Hersteller sowie zwei andere befänden sich in einer schwierigen finanziellen Lage. Aus diesen Gründen seien die Zahlen für Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung künstlich überhöht.
(78)
In dieser Hinsicht sei zunächst daran erinnert, dass gemäß den im Verlaufe der Untersuchung zusammengetragenen Informationen bei allen Unionsherstellern, die zum Wirtschaftszweig der Union gehören, im Bezugszeitraum in allen Saisons die Produktion lief. Der erste Einwand, dass ein Hersteller im Untersuchungszeitraum der Überprüfung die Produktion eingestellt habe, sollte daher zurückgewiesen werden.
(79)
Was die angebliche schwierige finanzielle Lage der Unionshersteller betrifft, so befand sich einer von ihnen im Bezugszeitraum in der Tat in einem Insolvenzverfahren. Die Untersuchung ergab jedoch, dass die Produktionsmenge dieses Herstellers im gesamten Bezugszeitraum erheblich anstieg, während seine Kapazität unverändert blieb. Deshalb wurde der Schluss gezogen, dass das Insolvenzverfahren die Produktionsleistung dieses Herstellers nicht beeinträchtigt hat. Gegen die anderen beiden Unionshersteller wurde zwar ein Insolvenzverfahren eingeleitet, aber erst nach dem Bezugszeitraum. Das bestätigt vielmehr die Schlussfolgerung (siehe Erwägungsgründe 96 bis 98), dass die Schädigung erneut eingetreten ist und dass sich der Wirtschaftszweig der Union immer noch in einer prekären finanziellen Lage befand.
4.6.1.2. Verkaufsmenge und Marktanteil in der Union
Tabelle 6
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Untersuchungszeitraum der Überprüfung
Verkaufsmenge (in t)
15 219
22 625
20 504
20 512
Index (2009/2010 = 100)
100
149
135
135
Marktanteil (am Unionsverbrauch)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union an unabhängige Abnehmer auf dem Unionsmarkt stiegen im Bezugszeitraum um 35 %.
(81)
Der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union entwickelte sich im Bezugszeitraum ebenfalls nach oben. Selbst unter Berücksichtigung der Erhöhung der Lagerbestände auf das Niveau, das der Unionsverbrauch im Zeitraum 2011/2012 und im Untersuchungszeitraum der Überprüfung erreicht hatte, nahm der Marktanteil von etwa 23 % zu Beginn des Zeitraums auf durchschnittlich 35 % in den letzten beiden untersuchten Jahren zu.
4.6.1.3. Beschäftigung und Produktivität
Tabelle 7
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Untersuchungszeitraum der Überprüfung
Beschäftigung
350
481
484
428
Index (2009/2010 = 100)
100
137
138
122
Produktivität (in t/Beschäftigten)
34
69
61
67
Index (2009/2010 = 100)
100
205
182
199
(82)
Sowohl die Beschäftigungslage als auch die Produktivität verbesserten sich im Bezugszeitraum und spiegelten den allgemeinen Anstieg der Produktion und Verkaufsmenge wider. Der Produktivitätsanstieg in der Saison 2010/2011 hing mit den höheren Produktionsmengen zusammen, die wiederum darauf zurückzuführen waren, dass die Antidumpingmaßnahmen in dem Zeitraum ihre volle Wirkung entfalteten.
(83)
Die oben angegebenen Beschäftigungszahlen sind Vollzeitäquivalente; deshalb geht die absolute Zahl der Saisonarbeitsplätze daraus nicht hervor. Um eine bessere Vorstellung des Ausmaßes der betroffenen Arbeitsplätze zu vermitteln, sei angemerkt, dass es sich bei der Zahl für den Untersuchungszeitraum der Überprüfung um 2 400 saisonale, in Vollzeitäquivalente umgerechnete Arbeitsplätze handelt.
4.6.1.4. Wachstum
(84)
Dem Wirtschaftszweig der Union gelang es bis 2011, auf dem Unionsmarkt zu wachsen. Als jedoch die Maßnahmen gegen China aufgehoben wurden (siehe Erwägungsgrund 2) und die chinesischen Einfuhren den Unionsmarkt überfluteten, büßte der Wirtschaftszweig der Union erhebliche Marktanteile ein. Nach der Wiedereinführung der Zölle konnte er seine verlorenen Marktanteile zurückerlangen, auch wenn damit eine sich verschlechternde finanzielle Lage einherging.
4.6.1.5. Höhe des Dumpings und Erholung von früherem Dumping
(85)
Das Dumping hielt im Untersuchungszeitraum der Überprüfung in erheblichem Umfang an, wie unter Nummer 3.2.5 (siehe Erwägungsgründe 34 und 35) erläutert.
(86)
Die Auswirkungen der Höhe der tatsächlichen Dumpingspanne auf den Wirtschaftszweig der Union können angesichts der Menge der gedumpten Einfuhren aus China nicht als unerheblich betrachtet werden. Es sei darauf hingewiesen, dass der Wirtschaftszweig der Union sich immer noch im Prozess der Erholung von früherem Dumping befindet, was insbesondere für die Kapazitätsauslastung und die Rentabilität gilt (im Vergleich zur Ausgangsuntersuchung).
4.6.2. Mikroökonomische Indikatoren
4.6.2.1. Lagerbestände
Tabelle 8
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Untersuchungszeitraum der Überprüfung
Lagerbestände (in t)
2 020
2 942
7 257
9 729
Index (2009/2010 = 100)
100
146
359
482
(87)
Die Unionshersteller erhöhten ihre Lagerbestände in den letzten beiden Saisons erheblich. Das ist darauf zurückzuführen, dass die Produktion im Bezugszeitraum stärker zunahm als die Verkäufe.
4.6.2.2. Verkaufsmenge in der Union
Tabelle 9
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Untersuchungszeitraum der Überprüfung
Durchschnittlicher Stückpreis (in Euro/t)
1 260
1 322
1 577
1 397
Index (2009/2010 = 100)
100
105
125
111
(88)
Im Überprüfungszeitraum gelang es dem Wirtschaftszweig der Union, seine Verkaufspreise in der EU um 11 % zu steigern. Bis 2011/2012 war dieser Anstieg besonders ausgeprägt, im Untersuchungszeitraum der Überprüfung gingen die Preise dann aber zurück. Zurückzuführen ist dies auf die hohen Mengen an chinesischen Einfuhren, die von März bis Juli 2012, als die Maßnahmen nicht in Kraft waren, getätigt wurden, und die Unterbietung der Preise des Wirtschaftszweigs der Union durch die Preise der betroffenen Ware aus China.
4.6.2.3. Rentabilität und Cashflow
Tabelle 10
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Untersuchungszeitraum der Überprüfung
Rentabilität
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
Im Bezugszeitraum verbesserte sich die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union zunächst deutlich (im Zeitraum 2010/2011-2011/2012). Im Untersuchungszeitraum der Überprüfung verzeichnete der Wirtschaftszweig der Union indessen wieder Verluste.
(90)
Die Verbesserung der Rentabilität hing eindeutig damit zusammen, dass der Wirtschaftszweig der Union in den Jahren nach der Einführung der Antidumpingmaßnahmen sowohl seine Verkaufs- und Produktionsmenge als auch seine Verkaufspreise steigern konnte. Dass im Untersuchungszeitraum der Überprüfung wieder Verluste geschrieben wurden, liegt an den niedrigeren Verkaufspreisen, nachdem die Zölle vom Gerichtshof der Europäischen Union für nichtig erklärt worden waren und die chinesischen Einfuhren nun plötzlich auf den Markt drängten.
(91)
In diesem Zusammenhang sei daran erinnert, dass im Zeitraum von März bis Juli 2012 eine erhebliche Menge chinesischer Waren ohne Antidumpingzölle eingeführt wurde. Außerdem wurde festgestellt, dass die Preise der chinesischen Einfuhren im Untersuchungszeitraum der Überprüfung die Unionspreise deutlich unterboten - insbesondere wenn die Auswirkungen der Antidumpingzölle herausgerechnet werden. Dies hatte allgemein Preiseinbrüche zur Folge, was wiederum dazu führte, dass der Wirtschaftszweig der Union Verluste hinnehmen musste.
Tabelle 11
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Untersuchungszeitraum der Überprüfung
Cashflow (in Euro)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Index (2009/2010 = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
Im Bezugszeitraum entsprach die Entwicklung des Cashflows im Großen und Ganzen der allgemeinen Entwicklung der Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union in Verbindung mit den Auswirkungen der Erhöhung der Lagerbestände (insbesondere in den letzten beiden untersuchten Jahren).
4.6.2.4. Investitionen, Kapitalrendite, Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten und Wachstum
Tabelle 12
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Untersuchungszeitraum der Überprüfung
Investitionen (in Euro)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Index (2009/2010 = 100)
100
131
749
75
Nettokapitalrendite
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
Ein Teil des Wirtschaftszweigs der Union investierte im Bezugszeitraum in die Instandhaltung und Optimierung der vorhandenen Produktionsanlagen. Die Investitionen nahmen besonders im Zeitraum 2011/2012 zu, was höchstwahrscheinlich durch die Gewinne begünstigt wurde, die in dem Jahr und unmittelbar zuvor erzielt wurden. Sie wurden hauptsächlich von einem einzigen Unionshersteller getätigt, um über eine zusätzliche sichere Rohstoffquelle zu verfügen, die zu den bestehenden hinzukommt, und um Umweltvorschriften besser gerecht zu werden. Die Kapitalrendite folgte im Bezugszeitraum eng der Entwicklung der Rentabilität.
(94)
Ein Teil des Wirtschaftszweigs der Union hatte im Bezugszeitraum Schwierigkeiten bei der Kapitalbeschaffung; letztlich gelang ihm jedoch die Umschuldung.
4.6.2.5. Löhne
Tabelle 13
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Untersuchungszeitraum der Überprüfung
Arbeitskosten je Beschäftigten (in Euro)
23 578
21 864
21 371
23 025
Index (2009/2010 = 100)
100
93
91
98
(95)
Die durchschnittlichen Lohnkosten blieben im Bezugszeitraum relativ konstant, während die Produktionsstückkosten sanken.
4.7. Schlussfolgerung
(96)
Die Schadensanalyse zeigt, dass sich die Lage des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum verbesserte. Durch die Einführung der Antidumpingmaßnahmen Ende 2008 konnte sich der Wirtschaftszweig der Union langsam, aber kontinuierlich von den schädigenden Auswirkungen des Dumpings erholen und sein Potenzial auf dem Unionsmarkt weiter ausschöpfen. Dass der Wirtschaftszweig der Union von den Maßnahmen profitierte, zeigt sich am deutlichsten an seinen hohen Produktions- und Verkaufszahlen und besonders an der Höhe des Gewinns.
(97)
Diese Lage änderte sich jedoch im Untersuchungszeitraum der Überprüfung. Die Maßnahmen wurden im März 2012 für nichtig erklärt, worauf die Einfuhren aus China bis Juni 2012, als die zollamtliche Erfassung der Einfuhren veranlasst wurde, massiv zunahmen. Die Einführer nutzten die Nichtigerklärung der Antidumpingzölle, um 2011/2012 Lagerbestände aufzubauen und diese Waren im Untersuchungszeitraum der Überprüfung zu niedrigen Preisen auf dem EU-Markt anzubieten. Dies sorgte allgemein für einen erheblichen Preisdruck auf dem EU-Markt, und infolgedessen verschlechterte sich die finanzielle Lage des Wirtschaftszweigs wieder. Dieser hatte keine andere Wahl, als die Preise zu senken, um seine Verkaufsmenge aufrechtzuerhalten. Das hatte jedoch schwerwiegende Folgen für seine finanzielle Lage.
(98)
Die nach wie vor bestehende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union wird am besten durch einige negative Finanzindikatoren verdeutlicht, und zwar durch die Rentabilität und den Cashflow, in Kombination mit den hohen Lagerbeständen und der niedrigen Kapazitätsauslastung. Dieses Umfeld wirkt als Hemmnis für Neuinvestitionen und Wachstum.
(99)
Ein europäischer Handelsverband stellte die Feststellung der Schädigung in Frage, da die Verkaufsmenge, die Beschäftigungslage und die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union sowie die Investitionstätigkeit eines Unionsherstellers sich im Bezugszeitraum positiv entwickelt hätten.
(100)
Diese Behauptung sollte jedoch zurückgewiesen werden. Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung ist die Aufzählung der relevanten zu prüfenden Wirtschaftsindikatoren nicht erschöpfend; einer oder mehrere dieser Faktoren sind nicht unbedingt allein ausschlaggebend für die Prüfung der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren auf den Wirtschaftszweig der Union. Wie in Erwägungsgrund 98 erläutert, waren die von dem Handelsverband genannten Indikatoren nicht entscheidend, als die Kommission zu ihren Schlussfolgerungen zur Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union gelangte. Die Schlussfolgerung, dass die Schädigung weiter bestand, beruhte vielmehr auf den negativen Finanzindikatoren Rentabilität und Cashflow sowie den hohen Lagerbeständen und der niedrigen Kapazitätsauslastung.
5. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS DER SCHÄDIGUNG
5.1. Auswirkungen der voraussichtlichen Einfuhrmengen und Preise im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen
(101)
Sollten die Maßnahmen aufgehoben werden, dürfte die Einfuhrmenge steigen und der Wirtschaftszweig der Union weiter geschädigt werden. Dies lässt sich wie folgt begründen:
(102)
Die obenstehende Analyse (siehe Erwägungsgrund 44) zeigt, dass die Menge der chinesischen Einfuhren in die Union nach der Einführung der Maßnahmen Ende 2008 zwar beträchtlich sank, die chinesischen Hersteller aber nach wie vor beträchtliche Mengen der betroffenen Ware erzeugen, die zum Großteil für die Ausfuhr bestimmt ist.
(103)
Was die zu erwartenden Mengen und Preise betrifft, ist der Unionsmarkt eindeutig für die chinesischen ausführenden Hersteller nach wie vor sehr attraktiv. Erstens ist er hinsichtlich der Mengen weltweit der drittgrößte Markt für chinesische Dosenmandarinen. Außerdem zeigt die Entwicklung nach der Nichtigerklärung der Maßnahmen, dass die chinesischen Ausführer schnell erhebliche Mengen der betroffenen Ware auf den Unionsmarkt ausführen können und dafür nicht einmal Verkäufe von anderen Märkten umlenken müssen. Zuletzt zeigen Einfuhrdaten aus der Ausgangsuntersuchung, dass China problemlos mehr als 60 000 Tonnen pro Saison auf den Unionsmarkt ausführen kann, was fast 90 % des durchschnittlichen Unionsverbrauchs im Bezugszeitraum entspricht.
(104)
Wenn China aufgrund einer Aufhebung der Maßnahmen in der Tat seine Ausfuhren in die EU erhöhen würde, hätte dies höchstwahrscheinlich mittelfristig einen allgemeinen Preisrückgang auf dem EU-Markt zur Folge. Das brächte die EU-Hersteller in eine noch schwierigere Lage, wie im Folgenden erläutert.
(105)
Zweitens zeigt die chinesische Datenbank (11) hinsichtlich der Preise, dass China erhebliche Mengen in Nicht-EU-Länder zu Preisen ausgeführt hat, die unter den Preisen der Ausfuhren in die EU liegen. Im Untersuchungszeitraum der Überprüfung wurden etwa 20 000 Tonnen in diese Nicht-EU-Länder ausgeführt, was 71 % der gesamten Produktion des Wirtschaftszweigs der Union entspricht. Wegen der attraktiveren Preise auf dem EU-Markt wird der Schluss gezogen, dass die chinesischen Ausführer diese Mengen bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen wahrscheinlich auf den lukrativeren Unionsmarkt umlenken würden.
(106)
Außerdem zeigt die obenstehende Analyse (siehe Erwägungsgründe 68 und 69), dass die Preise der chinesischen Einfuhren auf dem Unionsmarkt im Untersuchungszeitraum der Überprüfung die Preise der Unionshersteller deutlich unterboten - insbesondere wenn die Auswirkungen der Antidumpingzölle herausgerechnet werden. Selbst wenn die Preise der chinesischen Einfuhren in der Saison 2011/2012 stiegen, als die Maßnahmen nicht in Kraft waren, lagen sie Eurostat-Daten zufolge immer noch deutlich unter den EU-Preisen. So gesehen war das Ausmaß des Preisunterschieds im Zeitraum 2011/2012 vergleichbar mit dem Untersuchungszeitraum der Überprüfung.
(107)
Der Markt für zubereitete oder haltbar gemachte Zitrusfrüchte steht im Zeichen eines Preiskampfs; der Wettbewerb läuft hauptsächlich über den Preis. Erschwerend kommt hinzu, dass die Ware gewöhnlich in relativ großen Mengen verkauft wird. Wenn billige gedumpte Einfuhren in erheblichen Mengen auf dem Unionsmarkt verfügbar wären, würde sich das unmittelbar auf das allgemeine Preisniveau auf dem Unionsmarkt auswirken und zu einem generellen Preisverfall führen.
(108)
Die Nichtigerklärung der Antidumpingzölle am Ende des Bezugszeitraums ist ein Paradebeispiel dafür, wozu es bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen käme.
(109)
Sobald die Maßnahmen vom Gerichtshof der Europäischen Union für nichtig erklärt wurden, nahmen die chinesischen Einfuhren rasch und in erheblichem Umfang zu, bis die zollamtliche Erfassung der Einfuhren veranlasst wurde. Dass diese billigen Einfuhren so massiv auf den Unionsmarkt drängten, zwang die Unionshersteller dazu, ihre Preise zu senken, um ihre Position bei den Verkaufs- und Produktionsmengen zu behaupten, wodurch sie in die Verlustzone gerieten.
(110)
Dies war die Folge von Einfuhren ohne Antidumpingzölle während eines Zeitraums von nur fünf Monaten. Die Auswirkungen auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union wären bei einem Auslaufen der Maßnahmen natürlich noch schwerwiegender. Wenn die Ware wieder in großen Mengen zu niedrigen Preisen eingeführt würde, würde dies die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union aller Wahrscheinlichkeit nach verschärfen. Die Unionshersteller hätten einen Rückgang der Produktion und der Verkaufsmengen und -preise zu verkraften, was zu höheren Verlusten führen würde. Eine Unterbietungskalkulation auf der Grundlage der Daten unter Nummer 4.4.2 (siehe Erwägungsgründe 68 und 69), bei der allerdings die Antidumpingzölle herausgerechnet sind, ergibt eine Preisunterbietungsspanne über 20 %.
(111)
Ein europäischer Handelsverband brachte vor, der Wirtschaftszweig der Union erlitte bei einer Aufhebung der Maßnahmen keine Schädigung, da in Zukunft niedrigere Einfuhrmengen der betroffenen Ware zu erwarten seien. Dies lasse sich folgendermaßen begründen: Erstens nähmen der Inlandsverbrauch von Frischobst in China und auch die chinesischen Ausfuhren von Frischobst nach Russland künftig zu. Zweitens sei auch mit einem Anstieg des chinesischen Inlandsverbrauchs von Dosenmandarinen zu rechnen. Drittens sei dies durch die Statistiken von Eurostat belegt, die bei der betroffenen Ware seit der Saison 2012/2013 niedrigere Einfuhrmengen auswiesen.
(112)
Dieses Vorbringen sollte jedoch aus folgenden Gründen zurückgewiesen werden:
a)
Erstens, selbst wenn mit einer Zunahme des chinesischen Inlandsverbrauchs und der Ausfuhren von Frischobst zu rechnen ist, wird anhand der verfügbaren Daten (12) davon ausgegangen, dass die chinesische Produktion ebenfalls und in vergleichbarem Ausmaß steigt. Es wird daher der Schluss gezogen, dass die Verfügbarkeit von Frischobst für die chinesische Konservenindustrie in der Saison 2013/2014 nicht wesentlich beeinträchtigt sein wird.
b)
Zweitens wurde in Erwägungsgrund 44 der Schluss gezogen, dass der Inlandsverbrauch von Dosenmandarinen etwa bei 100 000 Tonnen pro Saison liegt, und es deutet nichts darauf hin, dass diese Zahl künftig steigen würde. Der Handelsverband legte auch keine Beweise für eine Zunahme des Verbrauchs vor.
c)
Im Hinblick auf das dritte Argument sei daran erinnert, dass der Rückgang der Einfuhren der betroffenen Ware in der Saison 2012/2013 (Untersuchungszeitraum der Überprüfung) sich mit der Aufstockung der Lagerbestände infolge massiver Einfuhren plausibel erklären lässt, die in der Saison 2011/2012 in den fünf Monaten nach der Nichtigerklärung der Maßnahmen getätigt wurden (siehe Erwägungsgrund 59).
(113)
Derselbe europäische Handelsverband machte außerdem geltend, die Obstpreise sänken, weil - vermutlich wegen des russischen Embargos - größere Mengen von Frischobst auf dem Unionsmarkt verfügbar seien; somit könne der Wirtschaftszweig der Union seine Wettbewerbsfähigkeit weiter steigern.
(114)
Dies ist jedoch rein spekulativ und in keiner Weise belegt. Selbst wenn die Rohmaterialpreise sinken sollten, wäre dies nicht ausreichend, um die nachteiligen Auswirkungen der gedumpten Einfuhren für den Wirtschaftszweig der Union zu beseitigen. Es wird vielmehr damit gerechnet, dass ohne die Aufrechterhaltung der Maßnahmen die gedumpten Einfuhren in erheblichen Mengen wieder aufgenommen würden und den Wirtschaftszweig der Union weiter schädigen würden. Das würde, gesetzt den Fall, dass die Rohmaterialpreise tatsächlich sinken, den Wirtschaftszweig der Union daran hindern, den vollen Nutzen daraus zu ziehen. Der Einwand wurde daher zurückgewiesen.
5.2. Schlussfolgerung
(115)
Auf dieser Grundlage wird der Schluss gezogen, dass die Aufhebung der Maßnahmen gegenüber den Einfuhren aus China aller Wahrscheinlichkeit nach ein Anhalten der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union zur Folge hätte.
6. UNIONSINTERESSE
6.1. Vorbemerkung
(116)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung wurde geprüft, ob die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen dem Interesse der Union insgesamt zuwiderliefe. Dabei wurden alle auf dem Spiel stehenden Interessen berücksichtigt, d. h. die des Wirtschaftszweigs der Union einerseits und die der Einführer sowie anderer Parteien andererseits.
(117)
Bekanntlich wurde in der Ausgangsuntersuchung die Auffassung vertreten, dass die Einführung von Maßnahmen dem Interesse der Union nicht zuwiderlaufen würde. Da es sich bei der jetzigen Untersuchung zudem um eine Überprüfung handelt, wird eine Situation analysiert, in der bereits Antidumpingmaßnahmen in Kraft sind; daher kann beurteilt werden, ob die geltenden Antidumpingmaßnahmen die betroffenen Parteien unverhältnismäßig stark beeinträchtigt haben.
(118)
Auf dieser Grundlage prüfte die Kommission, ob ungeachtet der Schlussfolgerungen zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des schädigenden Dumpings der Schluss gezogen werden konnte, dass die Aufrechterhaltung von Maßnahmen in diesem besonderen Fall nicht im Interesse der Union liegen würde.
6.2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(119)
Der Wirtschaftszweig der Union, der aus fünf Herstellern in ländlichen Regionen Spaniens besteht, vergrößerte seine Marktanteile und konnte den Preis der betroffen Ware so weit erhöhen, dass die Geschäfte in den Teilen des Bezugszeitraums, in denen die Maßnahmen in Kraft waren, wieder kostendeckend oder rentabel liefen. Gleichermaßen verbesserten sich die Produktionsmenge und die Beschäftigtenzahlen. Sollten die Maßnahmen aufgehoben werden, wäre der Wirtschaftszweig der Union wegen der niedrigeren Verkaufspreise und stärkeren Verluste in einer viel schlechteren Lage, wie oben beschrieben (unter Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung, siehe Erwägungsgrund 110). Neuinvestitionen zur Konsolidierung der Unternehmen und zur Verbesserung ihrer Wettbewerbsfähigkeit auf dem Markt der betroffenen Ware würden ebenso gehemmt. Die Aufrechterhaltung der Maßnahmen wäre im Interesse des Wirtschaftszweigs der Union und dürfte dazu beitragen, dass er sein Potenzial auf einem Unionsmarkt, auf dem der Wettbewerb wiederhergestellt ist, weiter entfalten könnte.
6.3. Interesse der Einführer, Händler und Einzelhändler
(120)
Wie bereits in Erwägungsgrund 10 erwähnt, wurde angesichts der offensichtlich hohen Zahl unabhängiger Einführer das Stichprobenverfahren angewandt. Die Einführer sind hauptsächlich in Deutschland ansässig, aber auch in anderen Ländern wie z. B. dem Vereinigten Königreich, den Niederlanden oder der Tschechischen Republik.
(121)
Zwei Unternehmen, die die betroffene Ware im Bezugszeitraum eingeführt haben, arbeiteten bei der Untersuchung mit. Die gesamte Geschäftstätigkeit dieser Parteien mit haltbar gemachten Zitrusfrüchten macht 3,8 % ihres Gesamtumsatzes aus. Das Geschäft mit haltbar gemachten Zitrusfrüchten ist für diese Einführer zwar nicht besonders rentabel, aber es ist ein fester Bestandteil ihres Geschäftsplans, der darin besteht, bestimmten Kunden (z. B. Supermarktketten) eine sehr breite Produktpalette anzubieten, um umfangreiche Verträge abschließen zu können, in deren Rahmen weniger rentable Waren durch die Verkäufe anderer Waren und Größenvorteile kompensiert werden.
(122)
Es gibt anscheinend keinerlei Hinweise darauf, dass eine Aufrechterhaltung der Maßnahmen nennenswerte negative Auswirkungen auf die beiden Einführer hätte. Ihre Tätigkeit hängt nicht von der Ware ab, und die Akteure in der Lieferkette haben sich auf die Kosten eingestellt, die mit den Antidumpingzöllen zusammenhängen. Darüber hinaus war der Unionsmarkt, wie die Untersuchung zeigt, für die chinesischen Ausführer durch die Maßnahmen nicht abgeschottet, da die betroffene Ware im gesamten Bezugszeitraum trotz der Maßnahmen in beträchtlichen Mengen eingeführt wurde.
(123)
Ein weiterer Einführer brachte vor, Antidumpingzölle beeinträchtigten seine Handelstätigkeit mit haltbar gemachten Zitrusfrüchten. Da dieser Einführer keine überprüfbaren Daten vorlegte, wird davon ausgegangen, dass die möglichen Nachteile der Aufrechterhaltung der Antidumpingmaßnahmen für diese Parteien nicht schwerer wiegen als die Vorteile für den Wirtschaftszweig der Union.
(124)
Einige Parteien wiesen darauf hin, dass die Produktionskapazitäten des Wirtschaftszweigs der Union nicht ausreichten. Hierzu sei angemerkt, dass durch eine Aufhebung der Zölle die alternative Bezugsquelle möglicherweise ihre Tätigkeit einstellen muss, so dass den Einführern als Quelle nur noch die Einfuhren aus China bleiben würden. Bekanntlich legen Supermarktketten und andere Einzelhändler für ihre Geschäftstätigkeit Wert auf Versorgungssicherheit. So unterstützte denn auch einer von ihnen die Aufrechterhaltung der Maßnahmen, damit mindestens zwei Bezugsquellen im Wettbewerb miteinander stehen. Außerdem ist der Wirtschaftszweig der Union, der immer noch weit von einer zufriedenstellenden Kapazitätsauslastung entfernt ist, in der Lage, den Unionsmarkt auch in einem Umfeld des wiederhergestellten Wettbewerbs weiter zu bedienen. Dass der Wirtschaftszweig der Union zurzeit nicht 100 % des Bedarfs in der Union deckt, kann weder die unlauteren Handelspraktiken der chinesischen Ausführer noch die Aufhebung der Maßnahmen in diesem Fall rechtfertigen.
(125)
Ein europäischer Handelsverband brachte vor, die Aufrechterhaltung der Maßnahmen würde die gewöhnliche Geschäftstätigkeit seiner Mitglieder ungebührlich einschränken, da der Handel mit der betroffenen Ware einen erheblichen Teil davon ausmache. Hierzu sei darauf hingewiesen, dass Antidumpingzölle zur Beseitigung unlauterer Handelspraktiken (d. h. Dumping) dienen und nicht zur Einschränkung der Geschäftstätigkeit. Bekanntlich kam die Kommission zu dem Schluss, dass es in diesem Fall nach wie vor notwendig ist, die Maßnahmen beizubehalten.
6.4. Interesse der Verwender
(126)
Für die Analyse wurden die Verwender in zwei Kategorien eingeteilt: einerseits private Haushalte sowie andererseits gewerbliche/industrielle Verwender, die in Branchen wie der Produktion von Getränken, Konfitüren oder Joghurts, dem Backgewerbe oder dem Catering tätig sind.
(127)
Keine Partei, die einer dieser Kategorien angehört oder deren Interessen vertritt, meldete sich oder arbeitete in irgendeiner Weise bei der Untersuchung mit.
(128)
Ein Einführer argumentierte, die Antidumpingzölle, denen die betroffene Ware unterliege, seien wettbewerbsschädlich und somit nicht im Interesse der Unionsverbraucher. Es wurden keine Beweise zur Untermauerung dieses Vorbringens vorgelegt.
(129)
Da die betroffene Ware bei den Gesamtausgaben eines durchschnittlichen Haushalts in der Union nicht sehr ins Gewicht fällt, deutet nichts darauf hin, dass ein möglicherweise durch die Aufrechterhaltung der Maßnahmen bedingter Anstieg der Verbraucherpreise schwerer wiegen könnte als die Vorteile der Maßnahmen für den Wirtschaftszweig der Union.
(130)
Selbst wenn nicht bestritten werden kann, dass die Aufrechterhaltung der Zölle theoretisch einige gewerbliche/industrielle Verwender durch niedrigere Gewinnspannen beeinträchtigen kann, deutet nichts darauf hin, dass die auf die betroffene Ware zurückgehenden Kosten (im Vergleich zu ihren gesamten Kosten) erheblich wären. Eventuelle Nachteile einer Aufrechterhaltung der Maßnahmen für diese Kategorie von Verwendern wären daher nicht unverhältnismäßig groß.
6.5. Interesse der Zulieferer
(131)
Sowohl einzelne Frischobstzulieferer des Wirtschaftszweigs der Union als auch ein Verband solcher Zulieferer gaben an, die Maßnahmen seien in ihrem Interesse und auch förderlich für Neuinvestitionen und Arbeitsplätze. Der Verkauf von Obst an die Unionshersteller ist für die Zulieferer eine wichtige zusätzliche Einnahmequelle, ohne die es im Landwirtschaftssektor in den betroffenen spanischen Regionen zu ernsthaften Beeinträchtigungen kommen kann. Schätzungsweise wären allein in der Region Valencia mehr als 2 000 Mitglieder von Kooperativen betroffen. Hinsichtlich der saisonalen Beschäftigung (Ernte, Transport, Lagerung des Obstes usw.) sind in den Regionen Valencia und Murcia insgesamt schätzungsweise mindestens 2 500 Arbeitsplätze betroffen.
(132)
Aus den vom Verband der spanischen Zulieferer vorgelegten Daten geht hervor, dass die Zulieferer, wenn die chinesischen Einfuhren 60 000 Tonnen überschreiten, was während der Ausgangsuntersuchung bereits zweimal der Fall war, wahrscheinlich damit konfrontiert sein werden, dass sie nicht die gesamte Menge der für die Konservenindustrie der Union bestimmten Satsumas absetzen können.
(133)
Ein europäischer Handelsverband wandte ein, die Zulieferer könnten mit Beihilfen für den Aufkauf des Obstes rechnen, das wegen des Embargos nicht nach Russland ausgeführt werden könne. Er belegte diese Behauptung jedoch in keiner Weise. Zudem kämen etwaige Beihilfen lediglich für unverkauftes Obst in Frage, das für die Ausfuhr nach Russland bestimmt war, nicht aber für das Obst, das wegen der Schädigung durch die betroffene Ware nach dem Außerkrafttreten der Maßnahmen nicht an den Wirtschaftszweig der Union verkauft werden kann. Der Einwand wurde daher zurückgewiesen.
6.6. Schlussfolgerung
(134)
Die Untersuchung hat gezeigt, dass die bestehenden Antidumpingmaßnahmen den Unionsmarkt nicht für chinesische Einfuhren abgeschottet und zur Erholung des Wirtschaftszweigs der Union beigetragen haben. Da dieser Prozess der Erholung noch nicht abgeschlossen ist, liegt die Aufrechterhaltung der Maßnahmen im Interesse des Wirtschaftszweigs der Union. Bei einem Verzicht auf Maßnahmen würde dieser Erholungsprozess abgebrochen, rentable Preise wären nicht mehr erzielbar und der Wirtschaftszweig der Union führe hohe Verluste ein. Außerdem wäre eine zusätzliche Einkommensquelle für die Mitglieder zahlreicher Kooperativen und für Saisonarbeitskräfte in mehreren ländlichen Gebieten, in denen es wenige andere Beschäftigungsmöglichkeiten gibt, in Gefahr.
(135)
Nach den vorliegenden Daten scheinen die geltenden Maßnahmen keine bedeutenden nachteiligen Auswirkungen auf die wirtschaftliche Lage der Einführer in der Union, die bei der Untersuchung mitarbeiteten, gehabt zu haben. Die Auswirkungen der Maßnahmen auf andere Parteien, die sich meldeten, oder Einführer, Händler, Verwender und Einzelhändler können angesichts der verfügbaren Daten ebenfalls nicht als substanziell betrachtet werden. Ein etwaiger Preisanstieg, zu dem es durch die Aufrechterhaltung der Antidumpingmaßnahmen möglicherweise kommen könnte, erscheint nicht unverhältnismäßig hoch im Vergleich zu den Vorteilen für den Wirtschaftszweig der Union durch die Beseitigung der durch die gedumpten Einfuhren verursachten Handelsverzerrungen.
(136)
Angesichts der in den obigen Erwägungsgründen dargelegten Faktoren wird der Schluss gezogen, dass keine zwingenden Gründe gegen die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen sprechen.
7. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(137)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage es als angebracht angesehen wird, die geltenden Maßnahmen aufrechtzuerhalten. Nach dieser Unterrichtung wurde ihnen ferner eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt. Die Stellungnahmen und Sachäußerungen wurden, soweit angezeigt, gebührend berücksichtigt.
(138)
Aus den dargelegten Gründen sollten nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung die Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren bestimmter haltbar gemachter Früchte mit Ursprung in China für einen weiteren Fünfjahreszeitraum aufrechterhalten werden.
(139)
Einige Parteien machten geltend, Maßnahmen mit einem quantitativen Element (Kontingentsystem) seien Antidumpingmaßnahmen vorzuziehen. Dieses Vorbringen kann nicht berücksichtigt werden, da nach der Grundverordnung die Art der Maßnahmen in einer Auslaufüberprüfung nicht geändert werden kann. Die im Rahmen dieser Untersuchung getroffene Feststellung, dass die Voraussetzungen für die Aufrechterhaltung der Antidumpingmaßnahmen gegeben sind, kann auf diese Weise ebenfalls nicht widerlegt werden.
(140)
Ein Unternehmen kann die weitere Anwendung dieser unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze beantragen, falls es später seinen Namen ändert. Der Antrag ist an die Kommission (13) zu richten. Der Antrag muss alle relevanten Informationen enthalten, aus denen hervorgeht, dass die Änderung das Recht des Unternehmens, von dem für ihn geltenden Zollsatz zu profitieren, unberührt lässt. Wenn die Namensänderung des Unternehmens dieses Recht nicht beeinträchtigt, wird eine Bekanntmachung mit dieser Änderung im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlicht.
(141)
Der nach Artikel 15 Absatz 1 der Grundverordnung eingesetzte Ausschuss hat keine Stellungnahme abgegeben -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt auf die Einfuhren von unter die KN-Position 2008 fallenden zubereiteten oder haltbar gemachten Mandarinen (einschließlich Tangerinen und Satsumas), Clementinen, Wilkings und ähnlichen Kreuzungen von Zitrusfrüchten, ohne Zusatz von Alkohol, auch mit Zusatz von Zucker oder anderen Süßmitteln, die derzeit unter den KN-Codes 2008 30 55, 2008 30 75 und ex 2008 30 90 (TARIC-Codes 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 und 2008309069) eingereiht werden, mit Ursprung in der Volksrepublik China.
(2) Für die in Absatz 1 genannten und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellten Waren gelten folgende endgültige Antidumpingzollsätze:
Unternehmen
EUR/Tonne Nettogewicht
TARIC-Zusatzcode
Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang und dessen verbundener Hersteller Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Provinz Hubei
490,7
A888
Im Anhang aufgeführte, nicht in die Stichprobe einbezogene mitarbeitende ausführende Hersteller
499,6
A889
Alle übrigen Unternehmen
531,2
A999
Artikel 2
(1) Werden Waren vor ihrer Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr beschädigt, so dass der tatsächlich gezahlte oder zu zahlende Preis nach Artikel 145 der Verordnung (EWG) Nr. 2454/93 der Kommission (15) bei der Ermittlung des Zollwerts verhältnismäßig aufgeteilt wird, so wird der anhand des Artikels 1 festgesetzte Antidumpingzoll um einen Prozentsatz herabgesetzt, der der verhältnismäßigen Aufteilung des tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preises entspricht.
(2) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 3
Artikel 1 Absatz 2 kann geändert werden, indem ein neuer ausführender Hersteller in die Liste der mitarbeitenden Unternehmen aufgenommen wird, die nicht in die Stichprobe einbezogen wurden und für die daher der gewogene durchschnittliche Zollsatz von 499,6 EUR/Tonne Nettogewicht gilt, wenn ein neuer ausführender Hersteller aus der Volksrepublik China der Kommission hinreichende Beweise dafür vorlegt, dass er
a)
die in Artikel 1 Absatz 1 genannte Ware im Untersuchungszeitraum der Überprüfung (1. Oktober 2012 bis 30. September 2013) und im ursprünglichen Untersuchungszeitraum (1. Oktober 2006 bis 30. September 2007) nicht in die Union ausgeführt hat;
b)
nicht mit einem der ausführenden Hersteller in der Volksrepublik China verbunden ist, die den mit dieser Verordnung eingeführten Maßnahmen unterliegen, und
c)
nach dem Ende des Untersuchungszeitraums der Überprüfung entweder die betroffene Ware tatsächlich in die Union ausgeführt hat oder eine unwiderrufliche vertragliche Verpflichtung zur Ausfuhr einer bedeutenden Menge in die Union eingegangen ist.
Artikel 4
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 10. Dezember 2014