РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1205/2013 НА КОМИСИЯТА
от 26 ноември 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 28 февруари 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известие за започване“), започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Съюза на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република („КНР“ или „засегнатата държава“).
(2)
Разследването бе започнато, след като на 15 януари 2013 г. EU ProSun Glass („жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на слънцезащитно стъкло в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
(3)
След публикуването на известието за започване Комисията бе информирана, че продуктът е определен неправилно в точка 2 от това известие. В Официален вестник на Европейския съюз (3) бе съответно публикувана поправка на известието за започване, в която малката грешка бе поправена.
(4)
На 27 април 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията обяви започването на паралелна антисубсидийна процедура относно вноса в Съюза на слънцезащитно стъкло с произход от КНР и започна отделно разследване.
1.2. Регистрационен режим
(5)
Заедно с жалбата бе получено и искане за въвеждане на регистрационен режим за вноса на слънцезащитно стъкло от засегнатата държава, но в последствие то бе оттеглено на 2 октомври 2013 г.
1.3. Засегнати страни
(6)
Комисията официално уведоми жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители от КНР, вносителите, търговците, ползвателите, доставчиците и органите на КНР за започването на разследването. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможността да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване. Комисията информира и производителите в потенциалните държави аналог за започването на процедурата и ги прикани да вземат участие.
1.3.1. Изготвяне на извадка
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(7)
При разследването беше установено, че промишлеността на Съюза понастоящем се състои от седем действащи производители, двама от които са МСП. В известието за започване Комисията обяви, че е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от четирима производители от Съюза, за които на Комисията беше известно още преди да започне разследването, че произвеждат слънцезащитно стъкло. Комисията подбра извадката въз основа на най-големия представителен обем продажби на сходния продукт в периода 1 януари 2012 г. - 31 декември 2012 г. Включените в извадката производители от Съюза съставляваха повече от 50 % от общото производство на Съюза. Комисията уведоми заинтересованите страни за предложената извадка на производители от Съюза посредством бележка за досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка. Комисията изпрати също така писмо до производителите от Съюза, с което ги информира за предложената извадка. Освен това в известието за започване заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на временната извадка.
(8)
Едно предприятие от групата на МСП изрази интерес също да бъде включено в извадката. Комисията реши да го включи в извадката заедно с друго дружество поради по-високия обем на продажбите на това дружество и да извади от извадката дружеството с най-нисък обем на продажбите. Не бяха получени други коментари по временно подбраната извадка. В резултат на това Комисията добави към първоначално предложената извадка две дружества и извади от нея едно друго дружество.
(9)
На последно място, след проверките на място Комисията реши да извади едно от петте включени в извадката дружества, тъй като за него бе установено, че не е представително за промишлеността на Съюза. По-специално то бе на етап стартиране на дейността (а това не беше така за промишлеността на Съюза като цяло), поради което тенденциите по отношение на рентабилността нямаше да представят действителното състоянието на промишлеността на Съюза.
(10)
Вследствие на горното Комисията в крайна сметка подбра извадка от четирима производители от Съюза. Окончателната извадка съставлява 79 % от продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Поради това извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза.
(11)
Въз основа на член 19 от основния регламент трима от седемте производители от Съюза поискаха самоличността им да остане поверителна. Те заявиха, че разгласяването на самоличността им би могло да доведе до риск от значителни неблагоприятни последици за тяхната стопанска дейност. Искането на тези производители бе разгледано и счетено за основателно. Освен това с оглед на ограничения брой производители от Съюза бе решено да не се разгласяват наименованията на онези от тях, които не поискаха анонимност, тъй като това би могло да доведе до нежелано разкриване на идентичността на другите. При все това самоличността на дружеството Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH („GMB/IF“) е вече известна, тъй като то обяви публично, че е един от жалбоподателите.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(12)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(13)
Четирима несвързани вносители попълниха формуляра за изготвяне на извадка, приложен към известието за започване, като само двама вносители представиха отговор на конкретния въпросник. С оглед на малкия брой съдействащи вносители не беше сметнато за необходимо да се изготвя извадка.
в) Изготвяне на извадка от производители износители
(14)
С оглед на големия брой производители износители в известието за започване бе предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент, за да се определи дъмпингът. За да може Комисията да реши дали ще е необходимо изготвянето на извадка и ако това е така - да подбере извадка, производителите износители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт, през периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г.
(15)
Дванадесет китайски производители износители или групи от производители износители, представляващи повече от 95 % от общия китайски износ за Съюза през посочения период, предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката.
(16)
Въз основа на получената информация и в съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра временна извадка от пет производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на слънцезащитно стъкло за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време.
(17)
Всички засегнати страни, както и органите на КНР, бяха информирани за предложената извадка и приканени да представят коментари. След като анализира получените коментари, Комисията реши да запази предложената извадка от пет дружества и всички заинтересовани страни бяха съответно информирани за окончателно подбраната извадка.
(18)
Впоследствие при разследването бе установено, че двама включени в извадката производители износители са завишили своите продажби за износ за Съюза, поради което неоснователно са били включени в извадката. Поради това двете дружества бяха изключени от извадката, след като им беше предоставена възможност да направят коментари. След като надлежно анализира направените от дружествата коментари, Комисията заключи, че те не са предоставили неверните данни умишлено, и реши, че дружествата следва да продължат да бъдат считани за съдействащи страни по смисъла на член 18 от основния регламент.
(19)
След тези случаи на изключване от извадката беше разгледан въпросът за включването в нея на други производители износители. С оглед на факта обаче, че тези случаи на изключване настъпиха на късен етап от разследването, включването на други производители износители бе счетено за неосъществимо, тъй като можеше да застраши приключването на разследването в законоустановените срокове.
(20)
Поради това преразгледаната извадка от производители износители или групи от производители износители на слънцезащитно стъкло е следната:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, и свързани дружества („Flat Glass Group“);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings („Xinyi“) и свързания с него търговец;
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd и свързани дружества („Hehe Group“).
(21)
Комисията коригира общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт от КНР, след като беше информирана за завишаването на продажбите за износ на двамата производители износители (вж. съображение 18 по-горе). Окончателната извадка съответства на повече от 50 % от общия обем на продажбите за Съюза на разглеждания продукт в периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. в съответствие с посоченото от съдействащите производители износители. Поради това тя се счита за представителна по отношение на обема на износа на слънцезащитно стъкло за Съюза от КНР.
г) Отговори на въпросниците и проверки на място
(22)
Комисията изпрати въпросници на всички китайски производители износители, които поискаха такива, на включените в извадката производители от Съюза, на несвързаните вносители и техните сдружения, както и на всички ползватели, които заявиха интереса си в сроковете, посочени в известието за започване.
(23)
Отговори на въпросниците бяха получени от четирима китайски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от двама несвързани вносители от Съюза и от 12 ползватели.
(24)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества или групи от дружества.
а)
Производители от Съюза
-
GMB/IF и други дружества, на които е предоставено поверително третиране.
б)
Вносители
-
Vetrad NV, Нидерландия.
в)
Ползватели
-
Sunerg Solar SRL, Италия.
г)
Производители износители от КНР
-
Включени в извадката дружества:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd („Flat Glass Group“);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd и Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi Group“);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd., и Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Дружество, обект на индивидуално разглеждане:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
д)
Производител в държавата аналог
-
С оглед на необходимостта от определяне на нормална стойност за производителите износители от КНР, в случай че не им бъде предоставено третиране като дружества, работещи в условията на пазарна икономика, по определението в член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, бе извършена проверка на място за определяне на нормалната стойност въз основа на данни от Турция като държава аналог в помещенията на следното дружество:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Турция.
1.3.2. Разследван период и разглеждан период
(25)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследвания период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 1 януари 2009 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(26)
Продуктът, който е предмет на настоящото разследване, е слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3) („разглежданият продукт“).
(27)
Разглежданият продукт понастоящем се класира в код по КН ex 7007 19 80.
(28)
Слънцезащитното стъкло е един от компонентите за производство на кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули за производство на електроенергия, както и плоски термични колектори за генериране на гореща вода.
2.2. Сходен продукт
(29)
При разследването беше установено, че разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в КНР, продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Турция, за която бе решено да бъде използвана за държава аналог, имат еднакви основни физически и технически характеристики, както и едни и същи основни приложения. Поради това те временно се считат за „сходни продукти“ по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
2.3. Твърдения относно обхвата на продукта
(30)
Един от вносителите поиска градинарското стъкло за строителство на оранжерии да бъде изключено от обхвата на разследването, заявявайки, че оранжериите използват много различно оразмерено стъкло, докато слънцезащитното стъкло се произвежда само в точно определени размери. Освен това вносителят предостави сертификат, от който е видно, че част от неговия внос се състои от стъкло със съдържание на желязо, по-голямо от 300 ppm. Следователно тази част от внесеното градинарско стъкло явно не попада в обхвата на настоящото разследване.
(31)
Друг вносител заяви, че внасяното от него стъкло за мебели (използвано за стъклени рафтове, пълнежи за панели, плотове на маси, панели за плъзгащи се врати, продукти от горни панели и т.н.), притежава едни и същи или много сходни технически характеристики като слънцезащитното стъкло, но поиска то да бъде изключено от обхвата на разследването поради различното крайно приложение. Въз основа на предоставените данни обаче изглежда, че повечето от внасяното от този вносител стъкло по-скоро не притежава всички технически характеристики на слънцезащитното стъкло, описани в съображение 26 по-горе. По-специално шест от видовете внасяно стъкло са със съдържание на желязо, много по-голямо от 300 ppm, а един от видовете внасяно стъкло е със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, но неговият коефициент на пропускане за слънчева светлина е значително по-нисък от минималните 88 %, за да бъде определен като слънцезащитно стъкло. Вносителят заяви, че въпреки че тези видове стъкло не отговарят на една от техническите характеристики на слънцезащитното стъкло, описани в съображение 26 по-горе, те съответстват на основната класификация за слънцезащитно стъкло, т.е. „закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло“. Предварителното становище на Комисията е, че в обхвата на разследването попадат само видовете стъкло, които отговарят на всички технически характеристики на слънцезащитното стъкло. Така се стига до временното заключение, че видовете стъкло, посочени по-горе и внасяни от този конкретен вносител, не попадат в обхвата на разследването.
(32)
При все това всички видове градинарско стъкло и стъкло за мебели, които могат да имат подобни технически характеристики като слънцезащитното стъкло, остават на този етап в обхвата на разглеждания продукт, тъй като потенциално могат да бъдат използвани като слънцезащитно стъкло.
(33)
Вносителят заяви също така, че от обхвата на продукта следва да бъде изключено флоатното стъкло, тъй като то се произвежда по различен производствен процес от този за пресовано стъкло, което според вносителя е единственият вид слънцезащитно стъкло. Освен това тъй като според твърдението продуктите за домашно обзавеждане от флоатно стъкло не могат да се използват като заместители на продуктите от слънцезащитно стъкло, беше заявено, че флоатното стъкло не следва да се счита за сходен продукт и следва да бъде изключено от обхвата на разследването. Предварителното становище на Комисията е, че флоатното стъкло не може да бъде изключено от обхвата на разследването, тъй като отговаря на всички технически характеристики, съдържащи се в съображение 26 по-горе. Освен това при разследването беше показано, че флоатното стъкло явно може да бъде използвано като слънцезащитно стъкло и се произвежда както от промишлеността на Съюза, така и от китайските износители. Така се стига до временното заключение, че флоатното стъкло трябва да остане в обхвата на разследването.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
(34)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с член 2, параграфи 1 - 6 от основния регламент за производителите износители, за които е установено, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(35)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
(1)
бизнес решенията се взимат в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
(2)
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
(3)
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
(4)
законодателството относно несъстоятелността и собствеността гарантира правна сигурност и стабилност; и
(5)
обменът на валута се извършва по пазарния курс.
(36)
Десет съдействащи дружества поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и попълниха формуляра за заявление за ТДПИ в определените срокове. В съответствие с член 2, параграф 7, буква г) от основния регламент бе извършена проверка за ТДПИ на включените в извадката дружества, както и на дружеството, на което бе предоставено индивидуално разглеждане (вж. съображение 48 по-долу).
(37)
От това следва, че разглеждане за ТДПИ бе извършено по отношение на следните четири дружества или групи от дружества.
-
Включени в извадката дружества
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd („Flat Glass Group“);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd и Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi Group“);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd., и Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Дружество, обект на индивидуално разглеждане
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(38)
Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявленията за ТДПИ, в помещенията на съответните дружества.
(39)
В случай на свързани страни Комисията проверява дали групата от свързани дружества отговаря като цяло на условията за ТДПИ. Поради това в случаите, когато дъщерно дружество или всяко друго свързано със заявителя дружество в КНР участва пряко или косвено в производството или продажбата на разглеждания продукт, разглеждането за ТДПИ се извършва по отношение на всяко отделно дружество, както и на групата от дружества като цяло.
(40)
В съответствие с това бяха разгледани заявленията за ТДПИ на четирима производители износители (групи от дружества), състоящи се от единадесет правни субекти.
(41)
При разглеждането беше установено, че и четиримата производители износители (групи от дружества), подали заявления за ТДПИ, не успяват да докажат, че отговарят на критериите, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(42)
По-конкретно трима производители износители не успяха да докажат, индивидуално или като група, че имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти, поради което не отговориха на критерий 2 за предоставяне на ТДПИ.
(43)
Освен това и четиримата производители износители, индивидуално или като група, не успяха да докажат, че не са обект на значителни нарушения, пренесени от системата на непазарна икономика. Тези дружества или групи от дружества съответно не отговориха на критерий 3 за предоставяне на ТДПИ. По-конкретно и четиримата производители износители или групи от производители износители се ползваха от преференциални данъчни режими.
(44)
Освен това един от тези производители износители не отговори и на критерий 3, предвид факта че няколко дружества от групата, независимо от изключително лошото си финансово състояние, са получили значително финансиране през РП (и по-рано) при цени, които при нормално преобладаващи в пазарна икономика условия биха били запазени за финансово стабилни дружества. Друга група от производители износители също не отговори на критерий 3, предвид факта че дружества от групата са закупували природен газ по занижени цени от държавен доставчик.
(45)
Комисията разгласи резултатите от разследването за ТДПИ на засегнатите дружества, органите на КНР и жалбоподателя и ги прикани да направят коментари.
(46)
Получените коментари не бяха такива, че да променят предварителните констатации на Комисията. След като се консултира с държавите членки в съответствие с член 2, параграф 7, буква в), на 13 септември 2013 г. всички подали заявление дружества бяха индивидуално и официално уведомени за окончателното решение на Комисията по отношение на заявленията за ТДПИ на всяко от тях.
(47)
В съответствие с това уведомление нито един от поискалите ТДПИ четирима съдействащи производители износители или групи от производители износители в КНР не можа да докаже, че отговаря на всички критерии, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, поради което техните заявления за ТДПИ бяха отхвърлени.
3.2. Индивидуално разглеждане
(48)
Единият от двамата производители износители, който първоначално бе включен в извадката, а впоследствие изключен (вж. съображение 18), беше поискал индивидуално разглеждане в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент, в случай че не бъде включен в извадката. След изключването му от извадката и предвид факта че проверката на място за ТДПИ вече беше извършена (вж. съображение 37 по-горе), бе сметнато, че не би било прекомерно обременяващо на това дружество да бъде предоставено индивидуално разглеждане („ИР“). Никой друг невключен в извадката производител износител не поиска ИР.
3.3. Нормална стойност
3.3.1. Избор на държава аналог
(49)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията предвиди в известието за започване, че нормалната стойност се определя въз основа на цената или на конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика, или в случай че не бъде намерена подходяща трета държава с пазарна икономика - въз основа на цените в Съюза в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Преди да пристъпи към определянето въз основа на цените в Съюза, Комисията следва да проучи всички възможности за избор на подходяща държава аналог.
(50)
Заинтересованите страни бяха приканени да коментират избора на държава аналог и използването на цените в Съюза.
(51)
Бяха получени коментари от Китайската търговска палата за внос и износ на леката промишленост и занаятчиите („CCCLA“), от несвързан вносител, както и от двама китайски производители износители, като всички те оспориха използването на цените в Съюза за определяне на нормалната стойност. Като подходящи държави аналози бяха предложени Турция и Индия.
(52)
Междувременно с цел проучване на всички възможности за избор на подходяща държава аналог службите на Комисията бяха определили единадесет трети държави с пазарна икономика с възможно производство на слънцезащитно стъкло и въз основа на публично достъпна информация поканиха 24 дружества от тези държави да съдействат на Комисията. Тези държави са: Австралия, Индия, Индонезия, Япония, Саудитска Арабия, Южна Африка, Южна Корея, Тайван, Тайланд, Турция и САЩ.
(53)
Въз основа на информацията, с която Комисията разполага, освен КНР и Съюзът само Индия и Турция произвеждат сходния продукт. С цел да направи точна оценка на пригодността на Турция и Индия като подходящи държави аналог, Комисията анализира информация относно сходния продукт, и по-конкретно броя на производителите, размера на вътрешния пазар, равнището на вноса и важността на търговските и нетърговските пречки в двете държави. Само едно дружество от Турция обаче се отзова и изяви желание да съдейства на Комисията въпреки многократните ѝ опити да получи съдействие и от производители от Индия.
(54)
Турция е трета държава с пазарна икономика. Приложимото за сходния продукт вносно мито е 3 % по тарифно третиране „най-облагодетелствана нация“. Поради митническия съюз между Турция и Съюза приложимото вносно мито е 0 %. Не е известно да има други мита или други значителни нетърговски пречки по отношение на сходния продукт.
(55)
Според турския производител, който изяви желание да съдейства при разследването, той е единственото дружество, което произвежда сходния продукт в Турция. Дружеството извършва значително производство и продава сходния продукт както за износ, така и на вътрешния пазар, като количеството на износа надвишава продажбите на вътрешния пазар.
(56)
Въпреки липсата на търговски и нетърговски пречки, през РП на турския пазар не е извършван на практика никакъв внос на слънцезащитно стъкло. В същото време при разследването на Комисията бе потвърдено, че през РП съдействащият производител от държавата аналог е реализирал разумна, а не прекомерна печалба.
(57)
Въз основа на горното и като се вземе предвид цялата налична информация на този етап от разследването, Турция е временно определена за държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.3.2. Нормална стойност
(58)
Предвид факта че всички искания за ТДПИ бяха отхвърлени, нормалната стойност за всички китайски производители износители беше установена на базата на информация, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(59)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите на сходния продукт за независими клиенти в Турция са били представителни. Количеството на продажбите на съдействащия турски производител на сходния продукт на турския вътрешен пазар бяха счетени за представителни по отношение на разглеждания продукт, изнасян за Съюза от включените в извадката китайски производители износители.
(60)
След това Комисията провери дали тези продажби могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби за независими клиенти. Беше сметнато, че продажбите са рентабилни, когато единичната цена е равна на производствената цена или е по-висока от нея. Поради това беше определена производствената цена на турския производител през РП.
(61)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар на въпросния вид на продукта са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна на производствените разходи за единица продукция или по-висока от тях, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглена стойност на действителните цени на вътрешния пазар за всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(62)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид през РП.
(63)
По отношение на нерентабилните видове на продукта нормалната стойност беше конструирана, като бяха използвани производствените разходи на турския производител, плюс разходите за реализация и общите и административните разходи и печалбата за рентабилните видове на продукта на турския производител.
(64)
Поради това че за произвежданото в Турция през РП слънцезащитно стъкло не е прилагана технология за нанасяне на покритие и никаква част от него не е произведена по производствен процес за флоатно стъкло, за няколко вида на продукта не са реализирани продажби на турския вътрешен пазар. Поради това за видовете на продукта, които през ПР не са продавани в Турция, но са изнасяни от КНР за Съюза, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент на базата на производствените разходи на производителя от държавата аналог Турция, плюс обоснована по размер сума за разходите за реализация и общите и административните разходи и за печалбата. Разходите за нанасяне на покритие и за производствения процес за флоатно стъкло бяха определени въз основа на предоставени от промишлеността на Съюза данни.
3.4. Експортни цени
(65)
Експортните цени бяха определени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.5. Сравнение
(66)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на цените франко завода на всеки от включените в извадката износители с продажните цени на вътрешния пазар на производителя от държавата аналог или с конструираната нормална стойност, в зависимост от случая.
(67)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(68)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходите за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, износни мита и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
3.6. Дъмпингов марж
(69)
За включените в извадката производители износители среднопретеглената конструирана нормална стойност за всеки вид на сходния продукт в Турция беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на продукта в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(70)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за включените в извадката производители износители и за получилото ИР дружество бяха определени въз основа на сравнение между определената в Турция среднопретеглена конструирана нормална стойност за всеки вид на сходния продукт и среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт за всяко дружество, изразено като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито.
(71)
Среднопретегленият дъмпингов марж за съдействащите производители износители, които не бяха включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(72)
По отношение на всички останали производители износители от КНР дъмпинговият марж беше определен въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи нивото на съдействие в КНР. Нивото на съдействие представлява делът на обема на износа за Съюза на съдействащите производители износители от посочения в жалбата общ обем на износа за Съюза от засегнатата държава (вж. съображения 15 по-горе).
(73)
Нивото на съдействие е високо, предвид факта че вносът от съдействащите производители износители представлява повече от 80 % от общия износ за Съюза през РП. Въз основа на това остатъчният дъмпингов марж, приложим за всички останали производители износители от КНР, беше фиксиран на ниво, съответстващо на установения най-висок дъмпингов марж за включените в извадката съдействащи производители износители.
(74)
Установените временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Наименование на дружеството
Временен дъмпингов марж
Включени в извадката дружества
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi Group
74,0 %
Дружество с индивидуален дъмпингов марж
Henan Yuhua
31,9 %
Невключени в извадката съдействащи дружества, за които ще се прилага средна за извадката стойност
79,8 %
Всички останали дружества
86,2 %
4. ВРЕДА
4.1. Определение за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“
(75)
Осем производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през РП. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(76)
За установяване на общото производство на Съюза през РП бяха използвани цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително предоставената от жалбоподателя информация, макроикономически данни, предоставени от асоциацията на промишлеността на Съюза (Glass for Europe), и отговорите на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза. Тъй като слънцезащитното стъкло се внася в Европейския съюз по митническа позиция 7007 19 80 - Други - Предпазно стъкло, формирано от залепени листа (слоесто стъкло), в чийто обхват попадат и други продукти, които не са предмет на настоящото разследване, за определянето на обемите и стойностите на вноса не можеха да бъдат използвани данни на Евростат. Обемите и стойностите на вноса бяха определени въз основа на данни, предоставени от жалбоподателя и асоциацията на промишлеността на Съюза. Когато беше възможно, данните бяха сверени с отговорите на въпросниците. Въз основа на това общото производство на Съюза през РП бе оценено на около 21 734 000 m2.
(77)
Както е посочено в съображение 10 по-горе, в извадката бяха включени четирима производители от Съюза, представляващи 79 % от общите продажби на сходния продукт в Съюза.
4.2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(78)
В хода на разследването беше установено, че продукцията на нито един от включените в извадката производители от Съюза не е предназначена за собствено потребление.
(79)
Поради това за целите на настоящото разследване не е необходимо да се прави специален анализ на продажбите за собствено потребление.
4.3. Потребление на Съюза
(80)
Потреблението на Съюза бе установено на базата на обема на общите продажби на Съюза на пазара на Съюза на всички производители от Съюза, минус техния износ, плюс вноса от КНР и от други трети държави. Както е обяснено в съображение 76 по-горе, потреблението на Съюза бе установено въз основа на данни, предоставени от жалбоподателя и асоциацията на промишлеността на Съюза (Glass for Europe), като когато бе възможно, тези данни бяха сверени с отговорите на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза.
(81)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 1
Потребление на Съюза (1 000 m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо потребление на Съюза
19 440
28 504
35 258
29 040
Индекс
100
147
181
149
Източник: Glass for Europe и жалбоподателят
(82)
В рамките на разглеждания период общото потребление на Съюза през РП се увеличава с 49 % спрямо 2009 г., но намалява спрямо 2011 г. Като цяло потреблението на Съюза на слънцезащитно стъкло нараства значително спрямо нивото през 2009 г. Това се дължи основно на увеличаването на потреблението на крайните продукти, по-специално на слънчевите модули (вж. съображение 142 по-долу).
4.4. Внос от засегнатата държава
4.4.1. Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(83)
Дъмпинговият внос в Съюза от засегнатата държава се променя по следния начин:
Таблица 2
Обем на вноса (1 000 m2) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Индекс
100
171
513
696
Пазарен дял
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Индекс
100
117
283
466
Източник: Glass for Europe и жалбоподателят
(84)
През разглеждания период обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт в Съюза се увеличава значително с 596 %. Това води до значително увеличение на пазарния дял на дъмпинговия внос на разглеждания продукт в Съюза. Пазарният дял на този внос се увеличава по-конкретно от 6,1 % на 28,7 %. Като цяло през РП спрямо 2009 г. дъмпинговият внос на разглеждания продукт се увеличава значително както в обемно изражение, така и като пазарен дял.
(85)
Увеличението на дъмпинговия внос от засегнатата държава далеч изпреварва увеличението на потреблението на Съюза на разглеждания продукт и на сходните продукти. Вследствие на това производителите износители успяват да извлекат много по-големи ползи от нарастващото потребление на Съюза и значително укрепват своята позиция на пазара.
4.4.2. Цени на дъмпинговия внос от засегнатата държава и подбиване на цените
(86)
Средната цена на дъмпинговия внос в Съюза от засегнатата държава се променя по следния начин:
Таблица 3
Цени на вноса (EUR/m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
КНР
6,02
6,10
4,96
4,38
Индекс
100
101
82
73
Източник:
жалбоподател и отговори на въпросниците на китайските производители износители
(87)
Средната цена на вноса на разглеждания продукт намалява през разглеждания период. Средната цена на вноса намалява с 27,2 % от 6,02 EUR/m2 през 2009 г. на 4,38 EUR/m2 през РП.
(88)
С цел да се определи подбиването на цените през РП, бяха сравнени среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката съдействащи китайски производители износители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, с нанесени корекции в посока увеличение за отчитане на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене. В зависимост от контролния номер на продукта тези корекции увеличават цената със 7 - 15 %.
(89)
Сравнението на цените бе извършено за всеки номер на вида на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции, посочени в съображение 88 по-горе, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота през РП на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на техните цени от дъмпинговия внос на разглеждания продукт между 10,6 % и 26,7 %.
4.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(90)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(91)
Както е пояснено в съображения 7 и 8 по-горе, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(92)
За целите на анализа на вредата Комисията разграничи макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на предоставените от промишлеността на Съюза данни, отнасящи се до всички производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели на базата на отговорите на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза.
(93)
За целите на настоящото разследване бяха оценени следните макроикономически показатели: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг.
(94)
Бяха оценени следните макроикономически показатели: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
4.6. Макроикономически показатели
4.6.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(95)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета се променят по следния начин:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствен капацитет (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Индекс 2009 г.
100
114
124
140
Обем на производството (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Индекс
100
167
178
124
Използване на капацитета
45 %
66 %
64 %
40 %
Индекс
100
146
143
88
Източник: жалбоподател и отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(96)
През разглеждания период производството на промишлеността на Съюза се увеличава аналогично на потреблението. Производството достига максимална стойност през 2011 г., след което намалява с 30 % през РП. В условията на висок растеж на потреблението промишлеността на Съюза увеличава производствения си капацитет през разглеждания период с 40 %. Въпреки по-високите равнища на производство степента на използване на производствения капацитет на производителите от Съюза намалява с 5 процентни пункта, тъй като в отговор на силното търсене промишлеността на Съюза увеличава рязко производствения си капацитет, достигайки 40 % през РП.
(97)
Въпреки че промишлеността на Съюза увеличава своя капацитет в отговор на нарасналото потребление, нейното производство нараства с по-бавни темпове от потреблението и използването на капацитета, след като през първите три години от разглеждания период отбелязва значително увеличение, и намалява през разследвания период, което съвпада с увеличаване на пазарния дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава.
4.6.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(98)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза се променят по следния начин:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Индекс
100
146
159
112
Пазарен дял
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Индекс
100
99
87
75
Източник: Glass for Europe и жалбоподателят
(99)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се увеличава с 12 %. На фона на увеличение на потреблението на Съюза с 49 % обаче това означава намаление на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 90,2 % през 2009 г. на 67,7 % през РП, т.е. значително намаление с 25 % за разглеждания период. Продажбите на промишлеността на Съюза нарастват много по-малко от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Вследствие на това производителите от Съюза не успяват да се възползват пълноценно от нарастващото потребление и по този начин пазарният им дял намалява през разглеждания период.
4.6.3. Растеж
(100)
Растежът при промишлеността на Съюза намира отражение в нейните показатели за обема, като производство, продажби, и особено в пазарния ѝ дял. Въпреки нарастването на потреблението през анализирания период, пазарният дял на производителите от Съюза не се увеличава аналогично на потреблението. Пазарният дял на промишлеността на Съюза намалява през периода, докато обемът на вноса нараства. През същия период пазарният дял на вноса от КНР се увеличава с 366 %. Обстоятелството, че промишлеността на Съюза не успява в пълна степен да се възползва от растежа на пазара, оказва като цяло неблагоприятно въздействие върху икономическото ѝ състояние.
4.6.4. Заетост и производителност
(101)
През разглеждания период заетостта и производителността се променят по следния начин:
Таблица 6
Заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Заетост - Еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ)
565
792
932
857
Индекс
100
140
165
152
Производителност (1 000 m2/ЕПРВ)
31
37
34
25
Индекс
100
119
108
82
Източник: жалбоподател и отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(102)
Заетостта като цяло нараства с 52 % през РП спрямо 2009 г. Увеличението обаче се отнася за периода до 2011 г., когато достига максималната си стойност от 932 в еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ), а впоследствие намалява до 857 ЕПРВ през ПР. Производителността остава сравнително постоянна през периода 2009 - 2011 г. Това отчасти се дължи на факта, че производството на сходния продукт е силно автоматизирано и изисква малък брой персонал. През РП обаче производителността намалява с 24,4 % спрямо 2011 г. Това е в резултат на намалението с около 30 % на производството през същия период.
(103)
Поради това заетостта намалява през РП в отговор на тенденцията през същия период по отношение на производството в Съюза на сходния продукт.
4.6.5. Равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(104)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Предвид обема и цените на вноса от засегнатата държава въздействието на равнището на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза може да се счита за съществено.
(105)
Тъй като това е първото антидъмпингово разследване относно разглеждания продукт, показателят, свързан с възстановяване от предишен дъмпинг, не е от значение за оценката.
4.6.6. Микроикономически показатели
(106)
Както е посочено в съображение 92 по-горе, микроикономическите показатели са анализирани въз основа на отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. За повечето от включените в извадката производители от Съюза 2009 г. е годината, през която те извършват своите първоначални инвестиции и започват производство на сходния продукт. Поради това всички анализирани по-долу показатели са значително повлияни от този начален етап на стартиране на дейността през 2009 г. С цел тенденциите да бъдат показани без нарушаващото въздействие на етапа на стартиране на дейността на включените в извадката дружества, от 2010 г. нататък са показани и индекси.
4.6.7. Цени и фактори, влияещи върху цените
(107)
През разглеждания период средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза се променят по следния начин:
Таблица 7
Средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средна единична продажна цена на пазара на Съюза (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Индекс 2009 г.
100
85
84
77
Индекс 2010 г.
117
100
98
90
Производствени разходи за единица продукция (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Индекс 2009 г.
100
64
65
72
Индекс 2010 г.
156
100
101
112
Източник: Отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(108)
Единичните продажни цени намаляват непрекъснато през разглеждания период, но намалението е особено силно изразено през РП, когато размерът му е 7,9 % спрямо 2011 г., 9,5 % спрямо 2010 г. и 23 % спрямо 2009 г.
(109)
Въпреки голямата разлика между средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза и китайските цени на вноса, както е обяснено в съображение 89 по-горе, действителното подбиване на цените, установено въз основа на сравнение по видове на продукта, е значително по-ниско, т.е. между 10,6 % и 26,7 % през разследвания период.
(110)
Производствените разходи за единица продукция се увеличават с повече от 10 % през РП спрямо 2011 г., но остават сравнително непроменени в периода 2010 - 2011 г. Производствената цена като цяло следва тенденцията на продажната цена в периода от 2009 г. до РП. Увеличението на производствените разходи за единица продукция се дължи на спада в обема на производството, докато общите производствени разходи в действителност намаляват през РП спрямо 2011 г.
4.6.8. Разходи за труд
(111)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза се променят по следния начин:
Таблица 8
Средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Индекс 2009 г.
100
98
107
112
Индекс 2010 г.
102
100
109
114
Източник: Отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(112)
В периода от 2009 г. до РП средните разходи за труд на наето лице се увеличават непрекъснато, като общото увеличение е 12 %. Основното увеличение обаче се отнася за периода от 2011 г. до РП и общият му размер е 4,8 %. Общото увеличение на разходите за труд може отчасти да се обясни с инфлацията и разходите на някои производители от Съюза за освобождаване на персонал във връзка със свиването на дейността на промишлеността в периода от 2011 г. до РП.
4.6.9. Запаси
(113)
През разглеждания период нивата на запасите на включените в извадката производители от Съюза се променят по следния начин:
Таблица 9
Запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Индекс 2009 г.
100
122
108
115
Индекс 2010 г.
82
100
88
95
Източник: Отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(114)
Запасите се увеличават със 7,3 % в периода от 2011 г. до РП и с 15 % от 2009 г. до РП, но намаляват с 11,6 % в периода от 2010 г. до 2011 г.
(115)
При разследването беше показано, че предвид намалението на продажбите както в обемно изражение, така и по стойност, производителите от Съюза предпочитат да поддържат ограничени запаси от сходния продукт. Поради това увеличението на запасите от сходния продукт през разглеждания период е показател от значение при оценката на това дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
4.6.10. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(116)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите се променят по следния начин:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Индекс 2009 г.
100
241
240
129
Индекс 2010 г.
- 244
100
99
- 174
Паричен поток (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Индекс 2009 г.
100
337
355
229
Индекс 2010 г.
-73
100
113
21
Инвестиции (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Индекс 2009 г.
100
40
17
23
Индекс 2010 г.
253
100
42
59
Възвръщаемост на инвестициите
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Индекс 2009 г.
100
339
393
66
Индекс 2010 г.
-72
100
139
- 120
Източник: отговори на въпросниците на производителите от Съюза.
(117)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(118)
През 2009 г. повечето от включените в извадката производители от Съюза отбелязват загуби, които, както е обяснено по-горе, се дължат най-вече на факта, че по това време тези производители започват своето производство на сходния продукт. През 2010 г. средната печалба е вече 8,31 %. Впоследствие рентабилността леко намаляла през 2011 г., когато дъмпинговият внос започва да се увеличава. И накрая промишлеността понася значителни загуби през РП, което означава спад на рентабилността с 276,6 % спрямо 2011 г.
(119)
Нетният паричен поток, който отразява способността на включените в извадката производители от Съюза да финансират самостоятелно дейността си, отбелязва тенденция на отчетлив спад от 81 % в периода от 2011 г. до РП. Той се увеличава непрекъснато от 2010 г. насам и общо за разглеждания период отбелязва увеличение.
(120)
Възвръщаемостта на инвестициите е изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите.
(121)
В таблицата по-горе е показано, че след етапа на стартиране на дейността през 2009 г., когато промишлеността прави значителни инвестиции в сходния продукт, инвестициите намаляват непрекъснато в периода 2009 - 2011 г., след което се увеличават през РП. Инвестициите обаче остават на ниско ниво през РП спрямо нивата от 2009 г. Направените през РП инвестиции са свързани главно с НИРД, както и с подобрението и поддържането на производствените технологии и процеси с цел увеличаване на ефективността. По-специално промишлеността инвестира в нови видове на продукта, които не са внасяни от КНР през същия период и изискват значителни разходи за научни изследвания и иновации.
(122)
За разлика от това възвръщаемостта на инвестициите намалява с 34 % в периода 2009 - 2012 г. При все това тя се увеличава непрекъснато преди РП, като общото увеличение за периода 2009 - 2011 г. е 293 %, но през РП намалява със 186 % спрямо 2011 г.
(123)
Що се отнася до способността за привличане на капитал, беше установено, че е налице непрекъснато влошаване на способността на промишлеността на Съюза да генерира парични постъпления за сходния продукт, което води до влошаване на нейното финансово състояние.
4.7. Заключение относно вредата
(124)
Анализът на състоянието на промишлеността на Съюза показва ясна низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на нарастващото като цяло потребление общото производство се увеличава през разглеждания период. Въпреки че обемът на продажбите нараства, пазарният дял на промишлеността на Съюза се свива през РП поради по-голямото увеличение на потреблението през разглеждания период. Средната продажна цена спада рязко през разглеждания период, което се отразява неблагоприятно на всички показатели за финансовите резултати, като рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
(125)
През разглеждания период общият обем на продажбите на промишлеността на Съюза се увеличава. При все това увеличението на обема на продажбите на промишлеността на Съюза е съпроводено от значително намаление на средната продажна цена, както и на нейния пазарен дял.
(126)
Предвид изложеното по-горе при разследването беше потвърден по-специално фактът, че продажните цени на промишлеността на Съюза са по-ниски от нейните производствени цени, като по този начин оказват неблагоприятно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза, която достига значителни отрицателни стойности през РП.
(127)
Капацитетът обаче се променя по благоприятен начин в периода от 2009 г. до РП. Освен това въпреки че инвестициите намаляват в периода от 2009 г. до РП, през РП те се увеличават спрямо 2011 г. Това се дължи на факта, че, както е обяснено в съображение 121, включените в извадката дружества продължават да инвестират в сходния продукт, като наред с другото съсредоточават усилията си върху видове на продукта в пазарни ниши, в които все още няма износ на тези конкретни видове на продукта от засегнатата държава и които изискват значителни разходи за научни изследвания и иновации. В същото време е ясно, че за промишлеността на Съюза е необходимо да бъде в състояние да произвежда и продава големите обеми, характерни за по-основните видове на продукта (които понастоящем се конкурират с дъмпинговия внос от КНР), за да разпределя постоянните разходи върху повече изделия и да постига икономии от мащаба.
(128)
Следователно може да се заключи, че промишлеността на Съюза не само понася съществена вреда през РП, но също така активно търси начини да намали въздействието на дъмпинговия внос на разглеждания продукт, като разработва иновативни продукти, които все още не се внасят от засегнатата държава.
(129)
Предвид изложеното по-горе се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(130)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучено дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна за класифицирането ѝ като съществена. Бяха разгледани и други известни фактори освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че всяка вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(131)
При разследването бе показано, че дъмпинговият внос рязко нараства през разглеждания период, като обемът му се увеличава значително с 596 %, а пазарният дял - с 366 %. Поради това се потвърждава, че обемът на вноса и пазарният дял на разглеждания продукт рязко се увеличават през разглеждания период. Явно е, че увеличаването на дъмпинговия внос и загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза се случват по едно и също време. При разследването бе установено също така, че през РП дъмпинговият внос подбива цените на промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 89 по-горе.
(132)
При разследването бе показано, че през разглеждания период цените на дъмпинговия внос намаляват с 27,2 %, което увеличава маржовете на подбиване на цените. В контекста на този извънредно висок ценови натиск промишлеността на Съюза полага значителни усилия да намали производствените си разходи. Въпреки тези усилия изключително ниските цени на вноса от Китай принуждават промишлеността на Съюза да намали още повече продажните си цени, при които започва да работи на загуба. Така през разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза отбелязва рязък спад, а през РП отбелязва загуби.
(133)
Въз основа на изложеното по-горе се стига до временното заключение, че наличието на дъмпингов внос и рязкото увеличаване на неговия пазарен дял на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, имат решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Внос от трети държави
(134)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се променя по следния начин:
Таблица 11
Внос от трети държави (1 000m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем (m2)
700
886
1 287
1 023
Индекс
100
127
184
146
Пазарен дял
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Индекс
100
86
101
98
Средна цена EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Индекс
100
96
91
80
Източник: Glass for Europe и жалбата
(135)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се увеличава с 46 % аналогично на увеличението на потреблението на Съюза. Пазарният дял на този внос леко намалява през РП спрямо 2011 г. (3,5 %), но като цяло остава стабилен през разглеждания период. Турция е вторият по големина износител след КНР, а след тях се нарежда Индия.
(136)
От наличната информация по отношение на вноса от всички трети държави е видно, че средната цена на този вноса е по-висока от средната цена на вноса от КНР. Това важи и за единичната цена за всеки вид на разглеждания продукт. От друга страна средната цена на вноса от трети държави е съизмерима със средната цена на промишлеността на Съюза или е по-висока от нея.
(137)
Въз основа на това и по-специално предвид обема на вноса и пазарните дялове от трети държави, както и равнищата на цените им, може да се направи временното заключение, че вносът от трети държави не нарушава причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.2. Износ на промишлеността на Съюза
(138)
През разглеждания период обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се променя по следния начин:
Таблица 12
Износ на включените в извадката производители от Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Стойност на продажбите за износ (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Индекс
100
103
142
36
Обем на продажбите за износ (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Индекс
100
117
185
52
Средна цена (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Индекс
100
87
77
70
Източник: отговори на въпросниците на производителите от Съюза.
(139)
Продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза се увеличават в периода 2009 - 2011 г., но през РП рязко спадат със 74 % в стойностно изражение и със 71,9 % в обемно изражение. Въз основа на отговорите на включените в извадката китайски износители това най-вероятно се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (т.е. САЩ и Канада).
(140)
Продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза представляват 20 % в обемно изражение от общите им продажби през 2009 г. (на етапа на стартиране на дейността), 11 % през 2010 г. и само 14 % през 2011 г., която е годината на най-големите продажби. Съотношението продължава да намалява, като достига 5 % през 2012 г., когато производителите от Съюза започват да се конкурират с китайския износ на ниски цени за основни пазари на трети държави. Следователно предвид факта че пазарът на Съюза е основният пазар за промишлеността на Съюза и поради това че слънцезащитното стъкло е относително тежък и чуплив продукт, което означава, че за транспортирането му на големи разстояния са необходими допълнителни разходи (поради счупвания и корозия), на настоящия етап не може да се направи заключението, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза нарушават причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.3. Промяна на потреблението
(141)
Както е посочено по-горе, в периода от 2009 до РП потреблението на Съюза се увеличава с 49 %. Най-високата стойност се отбелязва през 2011 г., когато увеличението е 81 % спрямо 2009 г. Промишлеността на Съюза обаче не успява да се възползва от това увеличение на потреблението. Пазарният ѝ дял намалява непрекъснато през разглеждания период, като през РП достига намаление от 25 % спрямо 2009 г. (- 14,1 % спрямо 2011 г.). За разлика от промишлеността на Съюза пазарният дял на Китай се увеличава рязко, дори когато потреблението намалява в периода от 2011 г. до РП, като постига увеличение от 64,8 % за този период и общо увеличение от 366 % за целия период. През разглеждания период китайският внос отбелязва огромно увеличение от 596 %.
(142)
Тъй като потреблението на Съюза се увеличава през разглеждания период, неговата промяна е от такова естество, че подсилва причинно-следствената връзка между увеличаващия се дъмпингов внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда, и само по себе си не е причина за нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза. Освен това дори през РП, когато потреблението намалява, китайският дъмпингов внос успява да увеличи още повече своя пазарен дял за сметка на промишлеността на Съюза. Поради това може да се направи временното заключение, че намалението на потреблението през РП не е прекъснало причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
5.2.4. Тенденции по отношение на слънчевите модули
(143)
Съгласно информацията, с която Комисията разполага, около 80 - 85 % от продажбите на слънцезащитно стъкло са за производители на слънчеви модули (кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули), а около 15 - 20 % от продажбите са за производители на слънчеви плоски термични колектори за генериране на гореща вода. Следователно наблюдаваните тенденции по отношение на слънчевите модули оказват голямо въздействие върху потреблението на слънцезащитно стъкло. Потреблението на слънчеви модули се увеличава непрекъснато през посочения период, т.е. 2009 - 2012 г., и въпреки че през 2012 г. се наблюдава намаление, потреблението остава с 221 % по-високо спрямо нивото от 2009 г. и с 44 % по-високо от това през 2010 г. (5). Освен това бе установено, че макар търсенето на модули в Съюза първоначално да се създава от преференциалните цени (ПЦ), не е възможно да се направи заключението, че съкращенията в ПЦ (в края на 2011 г. и началото на 2012 г.) са нарушили причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата (6). Това се дължи на факта, че търсенето на слънчеви модули остава относително високо през същия период 2009 - 2012 г.
(144)
Вследствие на това потреблението на слънчеви модули, а от там и търсенето на слънцезащитно стъкло остават на високо ниво през разглеждания период. Лекото намаление на това търсене през 2012 г. не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да прекъсне установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.5. Заключение
(145)
При разследването бе установена причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Бяха анализирани други евентуални причини за вредата, като например вноса от други трети държави, потреблението и положението на пазара на някои от приложенията на слънцезащитното стъкло, като например слънчевите модули, и за никой от тези фактори, разгледани индивидуално и кумулативно, не беше сметнато да е от такова естество, че да прекъсва установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(146)
Въз основа на гореизложения анализ, в който въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза е ясно разграничено и отделено от нанасящото вреда въздействие на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че дъмпинговият внос от засегнатата държава е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(147)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за дъмпинг, причиняващ вреда, са налице убедителни основания да се заключи, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основава на преценка на съвкупността от различните намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, вносителите, доставчиците на суровини и ползвателите на разглеждания продукт.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(148)
През РП промишлеността на Съюза е пряк работодател на около 860 души, заети в производството и продажбата на сходния продукт. При разследването беше установено, че през разследвания период промишлеността на Съюза понася съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Някои производители от Съюза са принудени да закрият производствените си съоръжения, а други са изправени пред неплатежоспособност. Ако не бъдат наложени мерки, изглежда много вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(149)
Очаква се налагането на антидъмпингови мита да възстанови условията за лоялна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да формира цените на сходния продукт така, че да отразяват производствените цени, подобрявайки по този своята рентабилност. Може да се очаква също така налагането на мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху цялостното ѝ финансово състояние. Освен това промишлеността на Съюза би следвало да получи по-добър достъп до капитал и да продължи да инвестира в научноизследователска и развойна дейност и иновации на пазара на слънцезащитно стъкло. На последно място се отбелязва, че има вероятност производителите от Съюза, които са били принудени да прекратят производството си вследствие на натиска на китайския дъмпингов внос, може да възобновят своята стопанска дейност. Като цяло при този сценарий ще бъдат гарантирани не само съществуващите работни места, но е много вероятно да настъпи и по-нататъшно разрастване на производството и повишаване на заетостта.
(150)
В случай че мерките не бъдат наложени, се очакват нови загуби на пазарен дял с допълнително влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза. Това положение не би могло да се запази в краткосрочен до средносрочен план. Вследствие на това освен големия брой вече напуснали пазара производители от Съюза и други производители могат да бъдат изправени пред неплатежоспособност, което в краткосрочен до средносрочен план вероятно би довело до изчезването на промишлеността на Съюза със съответното значително отражение върху съществуващите работни места.
(151)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на антидъмпингови мита би било в интерес на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и търговци
(152)
Основната стопанска дейност на двамата съдействащи вносители е търговия с разглеждания продукт. И двамата вносители бяха диверсифицирали своите източници за доставка на разглеждания продукт, т.е. те го доставяха не само от КНР, но и от Съюза и от трети държави.
(153)
Беше изразено твърдението, че налагането на мерки по отношение на разглеждания продукт ще окаже неблагоприятно въздействие върху стопанската дейност на вносителите. На първо място се отбелязва, че налагането на мита не би следвало да доведе до премахване на целия внос от КНР. На второ място, въпреки че може да се очаква налагането на мерки да има неблагоприятно въздействие върху финансовото състояние на онези вносители, които внасят продукция единствено от КНР, предвид възможността за доставки от трети държави от вносителите може да се очаква при необходимост да бъдат гъвкави и да преориентират източниците си на доставка.
(154)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на мерки на предложеното равнище би могло да има известно неблагоприятно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт, но че неговото въздействие се смекчава от факта, че вносителите и търговците могат да използват други източници на доставки както от трети държави, така и от промишлеността на Съюза, която е в състояние да увеличи производството си, като при всички случаи въздействието на мерките не би надхвърлило мащаба на благоприятното въздействие върху другите заинтересовани страни.
6.3. Интерес на доставчиците на суровини
(155)
Нито един доставчик на суровини не съдейства при разследването. Поради липсата на данни от такива доставчици няма основание да се смята, че налагането на мерки би било в противоречие с интересите на тези страни.
6.4. Интерес на ползвателите
(156)
Всички отзовали се ползватели са производители на слънчеви модули и/или на термични колектори. Трима от ползватели изразиха силна подкрепа за налагането на антидъмпингови мита, като изтъкнаха, че промишлеността на Съюза произвежда слънцезащитно стъкло с по-добро качество, което не винаги може да бъде доставено от китайските дружества. За разлика от тези ползватели, трима други ползватели се противопоставиха на налагането на антидъмпингови мерки. Според тези ползватели налагането на антидъмпингови мита би оказало неблагоприятно въздействие върху тяхната стопанска дейност. Те очакват да не са в състояние да прехвърлят увеличението на цените към крайните потребители предвид тежкото положение на промишлеността за слънчеви модули.
(157)
Съгласно предоставената от ползвателите информация слънцезащитното стъкло представлява едва около 6 - 8 % от общите разходи за слънчевите модули. Поради това слънцезащитното стъкло представлява само ограничена част от разходите и от крайната стойност на фотоволтаичните модули. Освен това може да се изчисли, че ако се наложат антидъмпингови мита върху внасяното от КНР слънцезащитно стъкло, въздействието върху общите разходи за слънчевите модули би трябвало да е по-малка от 1 %. Това се дължи главно на факта, че съдействащите ползватели купуват значителни количества слънцезащитно стъкло от производители от Съюза. Следователно въпреки че евентуалното налагане на антидъмпингови мита най-вероятно ще увеличи леко цените на влаганите материали за слънчеви модули, то не би следвало да окаже значително неблагоприятно въздействие върху разходите и крайните цени на слънчевите модули на промишлеността на Съюза.
(158)
Освен това някои от ползвателите вече имат други източници на доставка, като например Турция и Индия, и не биха били повлияни неблагоприятно от налагането на антидъмпингови мита. Другите ползватели също могат да преминат към други източници на доставка - или от трети държави, или от промишлеността на Съюза.
(159)
Предвид изложеното по-горе представените от някои от ползвателите аргументи срещу налагането на мерки временно се отхвърлят.
6.5. Съображения, свързани с конкуренцията
(160)
Един от вносителите заяви, че след като някои от производителите от Съюза участват в световен картел за плоско стъкло (слънцезащитното стъкло е един от видовете му) и през 2007 г. са били санкционирани от Европейската комисия, те използват антидъмпинговата процедура като средство да си възстановят понесените загуби, свързани със санкции за картела, и загубения пазарен дял в Съюза. Освен това ако достъпът до пазара на Съюза бъде ограничен посредством антидъмпингови мита, производителите от Съюза ще бъдат по-силно мотивирани да участват в картел или други форми на антиконкурентно поведение по отношение на продукти с малки възможности за икономии от мащаба в Съюза, като например продуктите за домашно обзавеждане.
(161)
Тези твърдения временно се отхвърлят. На първо място се отбелязва, че картелът прекратява дейността си най-късно през 2007 г. Поради това резултатите от дейността на картела в миналото не оказват никакво въздействие върху промишлеността на Общността през разглеждания период. На второ място - картелът не засяга никой от включените в извадката производители от Съюза и повечето настоящи производители от Съюза с най-голям обем на продажбите. На трето място - не се очаква евентуалното налагане на антидъмпингови мита да окаже каквото и да е въздействие върху конкурентното поведение на промишлеността на Съюза, тъй като от една страна то няма да промени структурата на пазара на Съюза, а от друга страна дружествата имат общо задължение да спазват приложимите правила на Съюза и национални правила за конкуренцията, независимо от това дали са наложени мита.
(162)
Един от вносителите изтъкна също така, че налагането на мита би оказало неблагоприятно въздействие върху пазара на Съюза за противоотражателно покритие на слънцезащитното стъкло. Твърди се, че производителите от Съюза разполагат с господстващо положение на този пазар, който вносителят определя като свързан пазар, и налагането на мерки би укрепило тяхното положение в ущърб на конкурентните доставчици на противоотражателно покритие. Освен това бе заявено, че вносителите се сблъскват с трудности по отношение на получаването поръчки от производителите от Съюза или осигуряването на навременни доставки по тези поръчки на разумни цени.
(163)
На първо място се отбелязва, че пазарът на противоотражателно покритие попада в обхвата на разследването, а не се разглежда като свързан пазар. При разследването беше показано, че производителите от Съюза действително продължават да бъдат конкурентоспособни на тази пазарна ниша въпреки относително по-високите им цени благодарение на явно по-ниското качество на внасяното от КНР слънцезащитно стъкло с покритие. Не бяха представени доказателства обаче, че промишлеността на Съюза не би била в състояние да посрещне евентуално увеличеното търсене на слънцезащитно стъкло с противоотражателно покритие. Вследствие на това твърдението се отхвърля на настоящия етап. Що се отнася до твърденията, че производителите от Съюза са отказвали предоставянето на поръчки или извършването на навременна доставка на разумни цени, се отбелязва, че всеки производител има пълното право да определя своята търговска стратегия, доколкото съответният производител или съответните производители не се ползва(т) от еднолично или съвместно господстващо положение на съответния пазар. На пазара на Съюза е налице достатъчна степен на конкуренция, за да са възможни смяната и/или диверсифицирането на доставчиците. Поради това твърдението временно се отхвърля.
6.6. Заключение относно интереса на Съюза
(164)
Предвид изложеното по-горе бе направено временното заключение, че въз основа на оценката на различните интереси, взети като цяло, включително интересите на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите, не са налице убедителни основания против налагането на временни мерки върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(165)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(166)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на понесената от промишлеността на Съюза вреда, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(167)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за премахване на ефекта от вредоносния дъмпинг, беше преценено, че всяка една мярка би трябвало да позволи на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да постигне печалба преди данъчното облагане за продажбите на сходния продукт в Съюза, която е нормално да бъде постигната в сектора от промишленост от същия вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при липса на дъмпингов внос. Марж на печалбата в размер на 8,3 % от оборота се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза можеше да очаква да реализира при липса на вредоносен дъмпинг. Този марж на печалбата се основава на средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е все още малък и поради това не може да е нарушил нормалните условия на конкуренция.
(168)
На тази основа бе изчислена невредоносна за промишлеността на Съюза цена на сходния продукт. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на споменатия по-горе марж на печалбата от 8,3 % към производствените цени на включените в извадката производители от Съюза през РП.
(169)
След това необходимото увеличение на цената бе определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката съдействащи производители износители в КНР, установена с цел изчисляването на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през РП. После всяка разлика, произтичаща от това сравнение, бе изразена като процент от среднопретеглената стойност на вноса на база CIF.
7.2. Временни мерки
(170)
Предвид изложеното по-горе и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(171)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на антидъмпинговото мито са установени чрез сравнение на маржовете на отстраняване на вредата и дъмпинговите маржове. Ставките на временното антидъмпингово мито, изразени спрямо цената CIF на границата на Съюза без платено мито, съответно са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временно антидъмпингово мито
Xinyi Group
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Hehe Group
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glass Group
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Други съдействащи дружества
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Всички останали дружества
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за посочените в настоящия регламент дружества са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установената по време на настоящото разследване ситуация по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави и произведен от тези дружества, и следователно от посочените по-горе конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага със ставката на митото, приложимо за „всички останали дружества“. Поради високата степен на съдействие от страна на производителите износители (над 80 %, вж. съображение 15 по-горе), тази ставка на митото се основава на най-високия индивидуален марж на вредата, установен за включените в извадката производители износители. Митото, приложимо за всички „други съдействащи дружества“, се основава на среднопретеглената стойност за включените в извадката износители и се прилага за всички невключени в извадката съдействащи дружества (с изключение на Henan Yuhua, за което се прилага индивидуално определено мито вследствие на неговото искане за индивидуално разглеждане (вж. съображение 48 по-горе).
(173)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (7) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
7.3. Заключителни разпоредби
(174)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в определения в известието за започване срок, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Констатациите относно налагането на временните мита са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за налагането на евентуални окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3), класирано понастоящем в код по КН ex 7007 19 80 (код по ТАРИК 7007198010) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
17,1 %
B946
Други съдействащи дружества, посочени в приложение I
38,4 %
Всички останали дружества
42,1 %
B999
3. Индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за всички останали дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията към Генерална дирекция „Търговия“.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 ноември 2013 година.
VERORDNUNG (EU) Nr. 1205/2013 DER KOMMISSION
vom 26. November 2013
zur Einführung eines vorläufigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Solarglas mit Ursprung in der Volksrepublik China
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 7,
nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
1. VERFAHREN
1.1 Einleitung
(1)
Am 28. Februar 2013 veröffentlichte die Europäische Kommission („Kommission“) im Amtsblatt der Europäischen Union (2) eine Bekanntmachung über die Einleitung eines Antidumpingverfahrens betreffend die Einfuhren von Solarglas mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“ oder „betroffenes Land“) in die Union („Einleitungsbekanntmachung“).
(2)
Die Untersuchung wurde am 15. Januar 2013 auf einen Antrag hin eingeleitet, der von EU ProSun Glass („Antragsteller“) im Namen von Herstellern eingereicht wurde, auf die mehr als 25 % der gesamten Solarglasproduktion in der Union entfallen. Der Antrag enthielt Anscheinsbeweise für das Vorliegen von Dumping bei der genannten Ware und für eine dadurch verursachte bedeutende Schädigung; diese Beweise wurden als ausreichend für die Einleitung einer Untersuchung angesehen.
(3)
Nach der Veröffentlichung der Einleitungsbekanntmachung wurde die Kommission davon in Kenntnis gesetzt, dass die Ware in Abschnitt 2 der Einleitungsbekanntmachung falsch definiert wurde. Dementsprechend wurde im Amtsblatt der Europäischen Union (3) ein Korrigendum der Einleitungsbekanntmachung veröffentlicht, in dem der geringfügige Fehler korrigiert wurde.
(4)
Am 27. April 2013 veröffentlichte die Kommission im Amtsblatt der Europäischen Union (4) eine Bekanntmachung über die Einleitung eines parallelen Antisubventionsverfahrens betreffend die Einfuhren von Solarglas mit Ursprung in der VR China und leitete eine gesonderte Untersuchung ein.
1.2 Zollamtliche Erfassung
(5)
Zusammen mit diesem Antrag ging ein Antrag auf die zollamtliche Erfassung von Einfuhren von Solarglas aus dem betroffenen Land ein, wurde aber am 2. Oktober 2013 zurückgezogen.
1.3 Betroffene Parteien
(6)
Die Kommission unterrichtete den Antragsteller, andere ihr bekannte Unionshersteller, die ihr bekannten ausführenden Hersteller in der VR China, Einführer, Händler, Verwender, Lieferanten und die Behörden der VR China offiziell über die Einleitung der Untersuchung. Alle interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist schriftlich Stellung zu nehmen und eine Anhörung zu beantragen. Die Kommission unterrichtete außerdem Hersteller in möglichen Vergleichsländern über die Einleitung der Untersuchung und bat sie um Mitarbeit.
1.3.1 Stichprobenverfahren
a) Bildung einer Stichprobe der Unionshersteller
(7)
Die Untersuchung ergab, dass der Wirtschaftszweig der Union derzeit aus sieben aktiven Herstellern besteht, von denen zwei KMU sind. In der Einleitungsbekanntmachung gab die Kommission bekannt, dass sie eine vorläufige Stichprobe der Unionshersteller gebildet hatte. Diese Stichprobe umfasste vier Unionshersteller, von denen die Kommission vor Einleitung der Untersuchung wusste, dass sie Solarglas herstellen. Die Kommission bildete die Stichprobe auf der Grundlage der größten repräsentativen Menge der Verkäufe der gleichartigen Ware im Zeitraum vom 1. Januar 2012 bis zum 31. Dezember 2012. Auf die Unionshersteller in der Stichprobe entfielen mehr als 50 % der Unionsproduktion. Die Kommission unterrichtete interessierte Parteien über die vorgeschlagene Stichprobe der Unionshersteller durch einen Vermerk in dem zur Einsichtnahme durch die interessierten Parteien bestimmten Dossier. Zudem übermittelte die Kommission den Unionsherstellern ein Schreiben, um sie über die vorgeschlagene Stichprobe zu unterrichten. Ferner waren die interessierten Parteien in der Einleitungsbekanntmachung eingeladen worden, ihren Standpunkt zur vorläufigen Stichprobe darzulegen.
(8)
Ein KMU bekundete Interesse, ebenfalls in die Stichprobe einbezogen zu werden. Die Kommission entschied, es zusammen mit einem weiteren Unternehmen in die Stichprobe aufzunehmen, da letzteres einen höheren Anteil an der Verkaufsmenge aufwies, und das Unternehmen mit der kleinsten Verkaufsmenge aus der Stichprobe zu entfernen. Zur vorläufigen Stichprobe gingen keine weiteren Stellungnahmen ein. Folglich nahm die Kommission zwei Unternehmen neu in die ursprünglich vorgeschlagene Stichprobe auf und entfernte ein anderes Unternehmen.
(9)
Nach den Kontrollbesuchen beschloss die Kommission, eines der fünf Unternehmen aus der Stichprobe zu entfernen, da das Unternehmen als nicht repräsentativ erachtet wurde. Konkret befand sich das Unternehmen in einer Anlaufphase (was beim Wirtschaftszweig der Union insgesamt nicht der Fall ist) und die Entwicklung der Rentabilität würde daher kein der tatsächlichen Lage des Wirtschaftszweigs der Union entsprechendes Bild vermitteln.
(10)
Daher wurde schließlich eine Stichprobe aus vier Unionsherstellern gebildet. Auf die endgültige Stichprobe entfallen 79 % der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt. Die Stichprobe wird daher als repräsentativ für den Wirtschaftszweig der Union befunden.
(11)
Drei der sieben Unionshersteller beantragten auf der Grundlage von Artikel 19 der Grundverordnung die vertrauliche Behandlung ihrer Identität. Sie brachten vor, die Preisgabe ihrer Identität könne zu einem erheblichem Nachteil für ihre Geschäftstätigkeit führen. Der Antrag wurde geprüft und für begründet erachtet. Angesichts der begrenzten Zahl von Unionsherstellern wurde ferner beschlossen, sogar die Namen der Unionshersteller, die nicht um Anonymität gebeten hatten, vertraulich zu behandeln, damit nicht als unbeabsichtigte Folge aus diesen Angaben die Identität der anderen Hersteller geschlossen werden kann. Die Identität des Unternehmens Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH („GMB/IF“) ist jedoch schon bekannt, da das Unternehmen öffentlich erklärte, einer der Antragsteller zu sein.
b) Bildung einer Stichprobe der unabhängigen Einführer
(12)
Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden alle unabhängigen Einführer ersucht, sich bei der Kommission zu melden und ihr die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten Angaben zu übermitteln.
(13)
Vier unabhängige Einführer antworteten auf den der Einleitungsbekanntmachung beigefügten Stichprobefragebogen, aber nur zwei Einführer übermittelten Antworten auf die spezifischen Fragebogen. Angesichts der geringen Zahl der mitarbeitenden Einführer erübrigte sich daher das Stichprobenverfahren.
c) Bildung einer Stichprobe der ausführenden Hersteller
(14)
Angesichts der großen Zahl ausführender Hersteller wurde in der Einleitungsbekanntmachung für die Dumpingermittlung ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 der Grundverordnung erwogen. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden die ausführenden Hersteller aufgefordert, mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr für den Zeitraum vom 1. Januar 2012 bis zum 31. Dezember 2012) die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten grundlegenden Informationen zu ihrer Tätigkeit in Verbindung mit der betroffenen Ware zu übermitteln.
(15)
Zwölf chinesische ausführende Hersteller oder Gruppen ausführender Hersteller, auf die in diesem Zeitraum zusammen über 95 % aller chinesischen Ausfuhren in die Union entfielen, legten die geforderten Informationen vor und erklärten sich mit der Einbeziehung in die Stichprobe einverstanden.
(16)
Auf Grundlage der übermittelten Informationen bildete die Kommission nach Artikel 17 der Grundverordnung eine vorläufige Stichprobe aus fünf ausführenden Herstellern, und zwar auf der Grundlage der größten repräsentativen Ausfuhrmenge von Solarglas in die Union, die in der verfügbaren Zeit angemessen untersucht werden konnte.
(17)
Alle betroffenen Parteien sowie die Behörden der VR China wurden über die vorgeschlagene Stichprobe unterrichtet und gebeten, dazu Stellung zu nehmen. Nach einer Analyse der eingegangenen Stellungnahmen beschloss die Kommission, die vorgeschlagene Stichprobe aus fünf Unternehmen beizubehalten und unterrichtete entsprechend alle interessierten Parteien über die endgültige Stichprobe.
(18)
Im Laufe der Untersuchung stellte sich dann heraus, dass zwei in die Stichprobe einbezogene Hersteller ihre Ausfuhrverkäufe an die Union zu hoch beziffert hatten und ihre Aufnahme in die Stichprobe daher nicht gerechtfertigt war. Beide Unternehmen wurden daher aus der Stichprobe ausgeschlossen, nachdem ihnen die Möglichkeit zur Stellungnahme gegeben worden war. Nach einer gebührenden Prüfung der Stellungnahmen dieser Unternehmen kam die Kommission zu dem Schluss, dass sie nicht absichtlich falsche Zahlen angegeben hatten, und beschloss, dass sie weiterhin als mitarbeitende Parteien im Sinne des Artikels 18 der Grundverordnung gelten sollten.
(19)
Im Anschluss an diese beiden Ausschlüsse wurde die Aufnahme eines weiteren ausführenden Herstellers in die Stichprobe erwogen. Da beide Ausschlüsse jedoch zu einem späten Zeitpunkt der Untersuchung erfolgten, wurde dies als nicht praktikabel verworfen, weil der fristgerechte Abschluss der Untersuchung gefährdet gewesen wäre.
(20)
Die geänderte Stichprobe der ausführenden Hersteller oder Gruppen ausführender Hersteller von Solarglas besteht daher aus:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, und verbundene Unternehmen („Flat-Glass-Gruppe“);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings („Xinyi“) und verbundener Händler;
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, und verbundene Unternehmen („Hehe-Gruppe“).
(21)
Die Kommission korrigierte die Gesamtmenge der Ausfuhrverkäufe der betroffenen Ware aus der VR China, nachdem sie über die zu hohen Schätzungen der Ausfuhrverkäufe der beiden ausführenden Hersteller unterrichtet worden war (siehe Erwägungsgrund 18). Auf die endgültige Stichprobe entfielen nach den Angaben der mitarbeitenden ausführenden Hersteller mehr als 50 % der im Zeitraum vom 1. Januar 2012 bis zum 31. Dezember 2012 getätigten Gesamtausfuhren der betroffenen Ware in die Union. Sie wird daher hinsichtlich der Menge der Ausfuhren von Solarglas aus der VR China in die Union für repräsentativ befunden.
d) Fragebogenantworten und Kontrollbesuche
(22)
Die Kommission sandte Fragebogen an alle chinesischen ausführenden Hersteller, die einen angefordert hatten, sowie an die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller, die unabhängigen Einführer und deren Verbände sowie Verwender, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Fristen gemeldet hatten.
(23)
Fragebogenantworten gingen von vier ausführenden Herstellern in der VR China, von allen in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern, zwei unabhängigen Einführern in der Union und zwölf Verwendern ein.
(24)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die vorläufige Ermittlung von Dumping und einer daraus resultierenden Schädigung sowie für die Untersuchung des Unionsinteresses benötigte, und prüfte sie. Bei den folgenden Unternehmen oder Unternehmensgruppen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
(a)
Unionshersteller
-
GMB/IF und andere Unternehmen, deren Namen dem Vertraulichkeitsschutz unterliegen.
(b)
Einführer
-
Vetrad NV, Niederlande.
(c)
Verwender
-
Sunerg Solar SRL, Italien.
(d)
Ausführende Hersteller in der VR China
-
In die Stichprobe einbezogene Unternehmen:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd („Flat-Glass-Gruppe“);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd und Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi-Gruppe“);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), und Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe-Gruppe“).
-
Im Rahmen einer individuellen Ermittlung untersuchtes Unternehmen:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(e)
Hersteller im Vergleichsland
-
Da für die ausführenden Hersteller in der VR China ein Normalwert ermittelt werden muss, falls ihnen keine Marktwirtschaftsbehandlung im Sinne des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung gewährt wird, wurde für die Ermittlung des Normalwerts anhand von Daten aus dem Vergleichsland Türkei ein Kontrollbesuch bei folgenden Unternehmen durchgeführt:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Türkei.
1.3.2 Untersuchungszeitraum und Bezugszeitraum
(25)
Die Dumping- und Schadensuntersuchung betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2012 bis zum 31. Dezember 2012 („Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“). Die Untersuchung der für die Schadensermittlung relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2009 bis zum Ende des Untersuchungszeitraums („Bezugszeitraum“).
2 BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
2.1 Betroffene Ware
(26)
Gegenstand dieser Untersuchung ist aus vorgespanntem Kalk-Natron-Flachglas bestehendes Solarglas mit einem Eisengehalt von weniger als 300 ppm, einer solaren Transmission von mehr als 88 % (gemessen beim Spektrum AM 1,5 300-2 500 nm), einer Wärmebeständigkeit bis 250 °C (gemessen nach EN 12150), einer Temperaturwechselbeständigkeit von Δ 150 K (gemessen nach EN 12150) und einer mechanischen Stabilität von 90 N/mm2 oder mehr (gemessen nach EN 1288-3) („betroffene Ware“).
(27)
Die betroffene Ware wird derzeit unter dem KN-Code ex 7007 19 80 eingereiht.
(28)
Solarglas wird als Bauteil für die Herstellung von Fotovoltaikmodulen aus kristallinem Silicium und Dünnschicht-Fotovoltaikmodulen zur Stromerzeugung sowie von thermischen Flachkollektoren zur Warmwasserbereitung verwendet.
2.2 Gleichartige Ware
(29)
Die Untersuchung hat ergeben, dass die betroffene Ware und die in der VR China hergestellte und auf dem dortigen Inlandsmarkt verkaufte Ware, die vom Wirtschaftszweig der Union in der Union hergestellte und dort verkaufte Ware sowie die im Vergleichsland Türkei hergestellte und auf dem dortigen Inlandsmarkt verkaufte Ware dieselben grundlegenden materiellen und technischen Eigenschaften aufweisen. Daher werden sie vorläufig als „gleichartige Waren“ im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
2.3 Vorbringen zur Warendefinition
(30)
Ein Einführer beantragte, für den Bau von Gewächshäusern verwendetes Gartenglas aus der Untersuchung auszuklammern und argumentierte damit, dass bei Gewächshäusern Gläser in sehr unterschiedlichen Größen verwendet würden, wohingegen Solarglas nur in bestimmten vorgegebenen Größen hergestellt werde. Ferner legte der Einführer eine Bescheinigung vor, wonach Glas mit einem Eisengehalt von mehr als 300 ppm einen Teil seiner Einfuhren ausmacht. Daher ist dieser Teil des eingeführten Gartenglases eindeutig nicht Gegenstand dieser Untersuchung.
(31)
Ein anderer Einführer erklärte, dass von ihm importiertes Möbelglas (das u. a. für Regalböden, Paneelfüllungen, Tischplatten, Schiebetürpaneele oder Oberflächenelemente) verwendet wird) im Vergleich zu Solarglas dieselben oder sehr ähnliche technische Eigenschaften aufweise, jedoch aufgrund der anderen Endverwendung aus der Untersuchung ausgeklammert werden solle. Aus den vorgelegten Nachweisen scheint aber hervorzugehen, dass das vom Einführer eingeführte Glas in den meisten Fällen nicht die in Erwägungsgrund 26 beschriebenen technischen Eigenschaften aufweist. Im Einzelnen haben sechs Typen des eingeführten Glases einen Eisengehalt, der weit über 300 ppm liegt, während ein Typ des eingeführten Glases einen Eisengehalt von weniger als 300 ppm aufweist, ihre solaren Transmissionen liegen hingegen deutlich unter dem in der Definition von Solarglas festgelegten Mindestwert von 88 %. Der Einführer brachte vor, dass diese Glastypen zwar eine der in Erwägungsgrund 26 genannten technischen Eigenschaften von Solarglas nicht aufweisen, aber als „vorgespanntes Kalk-Natron-Flachglas“ unter die Primärklassifizierung von Solarglas fallen. Die Kommission ist zunächst der Auffassung, dass nur Glastypen, die alle technischen Eigenschaften von Solarglas aufweisen, Gegenstand der Untersuchung sind. Daher wurde vorläufig der Schluss gezogen, dass die oben genannten von diesem Einführer eingeführten Glastypen nicht Gegenstand der Untersuchung sind.
(32)
Für jegliche Typen von Garten- oder Möbelglas, die unter Umständen ähnliche technische Eigenschaften wie Solarglas aufweisen, gilt jedoch zu diesem Zeitpunkt weiterhin die Definition der betroffenen Ware, da sie als Solarglas verwendet werden könnten.
(33)
Der Einführer forderte zudem, dass Floatglas aus der Warendefinition ausgeschlossen werden solle, da sich das Herstellungsverfahren vom Herstellungsverfahren für gewalztes Glas, das der Einführer als einzigen Solarglastyp ansieht, unterscheide. Darüber hinaus wurde argumentiert, dass aus Floatglas gefertigte Einrichtungsgegenstände angeblich keinen Ersatz für Solarglasprodukte darstellen und Floatglas daher nicht als gleichartige Ware gelten und von der Untersuchung ausgenommen werden solle. Die Kommission ist vorläufig der Auffassung, dass Floatglas nicht aus der Untersuchung ausgeschlossen werden kann, da es alle in Erwägungsgrund 26 genannten technischen Eigenschaften aufweist. Ferner hat die Untersuchung gezeigt, dass Floatglas durchaus als Solarglas verwendet werden kann und sowohl vom Wirtschaftszweig der Union als auch von den chinesischen Ausführern hergestellt wird. Daher wird vorläufig der Schluss gezogen, dass Floatglas Gegenstand der Untersuchung bleibt.
3. DUMPING
3.1 Marktwirtschaftsbehandlung („MWB“)
(34)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung wird der Normalwert in Antidumpinguntersuchungen betreffend Einfuhren aus der VR China für diejenigen ausführenden Hersteller, die den Untersuchungsergebnissen zufolge die Kriterien des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung erfüllen, nach Artikel 2 Absätze 1 bis 6 ermittelt.
(35)
Zur besseren Übersicht folgt eine kurze Zusammenfassung dieser Kriterien:
(1)
Geschäftsentscheidungen beruhen auf Marktsignalen, der Staat greift diesbezüglich nicht nennenswert ein, und die Kosten beruhen auf Marktwerten;
(2)
die Unternehmen verfügen über eine einzige klare Buchführung, die von unabhängigen Stellen nach internationalen Rechnungslegungsgrundsätzen geprüft und für alle Zwecke angewendet wird;
(3)
es bestehen keine nennenswerten Verzerrungen infolge des früheren nichtmarktwirtschaftlichen Systems;
(4)
es gelten Insolvenz- und Eigentumsvorschriften, die Rechtssicherheit und Stabilität sicherstellen, und
(5)
Währungsumrechnungen erfolgen zu Marktkursen.
(36)
Zehn mitarbeitende Unternehmen beantragten MWB nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung; das entsprechende Antragsformular schickten sie fristgerecht zurück. Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe d der Grundverordnung wurden bei den in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen sowie dem Unternehmen, dem eine individuelle Ermittlung zugestanden wurde (siehe Erwägungsgrund 48), MWB-Kontrollbesuche durchgeführt.
(37)
Daraus ergibt sich, dass eine MWB-Feststellung für die folgenden vier Unternehmen oder Unternehmen oder Unternehmensgruppen erfolgt ist.
-
In die Stichprobe einbezogene Unternehmen:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd („Flat-Glass-Gruppe“);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd und Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi-Gruppe“);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), und Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe-Gruppe“).
-
Im Rahmen einer individuellen Ermittlung untersuchtes Unternehmen:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(38)
Die Kommission holte alle benötigten Informationen ein und überprüfte die in den MWB-Anträgen enthaltenen Angaben bei den betreffenden Unternehmen vor Ort.
(39)
Bei verbundenen Parteien prüft die Kommission, ob die Gruppe verbundener Unternehmen insgesamt die Voraussetzungen für eine MWB erfüllt. Falls eine Tochtergesellschaft oder ein anderes mit dem MWB-Antragsteller in der VR China verbundenes Unternehmen direkt oder indirekt an der Herstellung oder dem Verkauf der betroffenen Ware beteiligt ist, wird die MWB-Untersuchung daher sowohl für jedes Unternehmen getrennt als auch für die gesamte Unternehmensgruppe durchgeführt.
(40)
Dementsprechend wurden die MWB-Anträge von vier ausführenden Herstellern (Unternehmensgruppen), die aus elf juristischen Personen bestehen, untersucht.
(41)
Bei der Untersuchung wurde festgestellt, dass keiner der vier ausführenden Hersteller (Unternehmensgruppen), die MWB beantragt hatten, nachweisen konnte, die Kriterien des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung zu erfüllen.
(42)
Konkret konnten drei ausführende Hersteller weder einzeln noch als Gruppe nachweisen, dass sie über eine einzige klare Buchführung verfügen, die von unabhängigen Stellen nach internationalen Rechnungslegungsgrundsätzen geprüft wird, und erfüllten somit das MWB-Kriterium 2 nicht.
(43)
Außerdem konnte keiner der vier ausführenden Hersteller entweder einzeln oder als Gruppe nachweisen, dass keine nennenswerten Verzerrungen infolge des früheren nichtmarktwirtschaftlichen Systems bestehen. Folglich erfüllten diese Unternehmen oder Unternehmensgruppen das MWB-Kriterium 3 nicht. Konkret nahmen alle vier ausführenden Hersteller oder Gruppen ausführender Hersteller Steuervergünstigungen in Anspruch.
(44)
Zudem konnte einer der ausführenden Hersteller auch das Kriterium 3 nicht erfüllen, da mehrere Unternehmen der Gruppe im UZ (und davor) ungeachtet ihrer prekären finanziellen Lage Finanzierungen in beträchtlicher Höhe zu Zinssätzen erhielten, die unter marktwirtschaftlichen Bedingungen normalweise Unternehmen mit solider Finanzlage vorbehalten wären. Eine andere Gruppe ausführender Hersteller konnte das Kriterium 3 ebenfalls nicht erfüllen, weil Unternehmen der Gruppe von einem staatlichen Lieferanten Erdgas zu ermäßigten Preisen bezogen.
(45)
Die Kommission unterrichtete die betreffenden Unternehmen, die Behörden der VR China sowie den Antragsteller über die Ergebnisse der MWB-Untersuchung und gab ihnen Gelegenheit zur Stellungnahme.
(46)
Es gingen keine Stellungnahmen ein, die eine Änderung der vorläufigen Feststellungen erforderlich gemacht hätten. Im Anschluss an die Konsultierung der Mitgliedstaaten nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe c wurden alle Antragsteller am 13. September 2013 einzeln und förmlich über die endgültige Feststellung betreffend ihres MWB-Antrags unterrichtet.
(47)
Die MWB-Anträge aller vier mitarbeitenden ausführenden Hersteller oder Gruppen ausführender Hersteller in der VR China wurden folglich zurückgewiesen, da diese Antragsteller nicht nachweisen konnten, die Kriterien des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung zu erfüllen.
3.2 Individuelle Ermittlung
(48)
Einer der beiden ausführenden Hersteller, die ursprünglich in die Stichprobe aufgenommen worden waren, aber später ausgeschlossen wurden (siehe Erwägungsgrund 18), hatte eine individuelle Ermittlung nach Artikel 17 Absatz 3 der Grundverordnung beantragt, falls er nicht in die Stichprobe aufgenommen werden sollte. Nach dem Ausschluss aus der Stichprobe wurde es angesichts des bereits erfolgten MWB-Kontrollbesuchs (siehe Erwägungsgrund 37) als keine übermäßige Belastung erachtet, diesem Unternehmen eine individuelle Ermittlung („IE“) zu gewähren. Keine anderen ausführenden Hersteller, die nicht in die Stichprobe einbezogen wurden, beantragte eine IE.
3.3 Normalwert
3.3.1 Wahl des Vergleichslandes
(49)
Im Einklang mit Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung sah die Kommission in der Einleitungsbekanntmachung bei Einfuhren aus dem betroffenen Land vor, dass der Normalwert auf der Grundlage des Preises oder des rechnerisch ermittelten Wertes in einem Drittland mit Marktwirtschaft, oder, wenn kein geeignetes Marktwirtschaftsdrittland ausgewählt wird, auf der Grundlage der Unionspreise ermittelt wird, wie in Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung vorgesehen. Die Kommission würde alle Möglichkeiten zur Auswahl eines geeigneten Vergleichslandes prüfen, bevor sie auf die Unionspreise zurückgreift.
(50)
Interessierte Parteien wurden gebeten, zur Auswahl eines Vergleichslandes und der Verwendung von Unionspreisen Stellung zu nehmen.
(51)
Es gingen Stellungnahmen von der chinesischen Handelskammer für die Ein- und Ausfuhr von gewerblichen und kunstgewerblichen Erzeugnissen (Chinese Chamber of Commerce for Import and Export of Light Industrial Products and Arts-Crafts - CCCLA), von einem unabhängigen Einführer und von zwei ausführenden chinesischen Herstellern ein, in denen jeweils Einwände gegen die Heranziehung des Unionspreises zur Ermittlung des Normalwerts erhoben wurden. Die Türkei und Indien wurden als geeignete Vergleichsländer vorgeschlagen.
(52)
Zur Ausschöpfung sämtlicher Möglichkeiten für die Auswahl eines Vergleichslandes hatten die Dienststellen der Kommission unterdessen elf Marktwirtschaftsdrittländer ausgemacht, in denen möglicherweise Solarglas hergestellt wird, und ersuchten auf der Grundlage öffentlich zugänglicher Informationen 24 dort ansässige Unternehmen um Zusammenarbeit. Bei diesen Ländern handelte es sich um Australien, Indien, Indonesien, Japan, Saudi-Arabien, Südafrika, Südkorea, Taiwan, Thailand, die Türkei und die USA.
(53)
Aus den der Kommission vorliegenden Informationen geht hervor, dass außer der VR China und der Union nur Indien und die Türkei die gleichartige Ware herstellen. Um korrekt zu bewerten, ob die Türkei und Indien als geeignete Vergleichsländer in Frage kämen, analysierte die Kommission Informationen über die gleichartige Ware und insbesondere über die Zahl der Hersteller, die Größe des Inlandsmarkts, die Höhe der Einfuhren und die Bedeutung der Hemmnisse innerhalb und außerhalb des Handelsbereichs in beiden Ländern. Es meldete sich jedoch nur ein Unternehmen aus der Türkei, das sich bereit erklärte, mit der Kommission zusammenzuarbeiten, obwohl die Kommission zahlreiche Anläufe unternahm, auch Hersteller in Indien für eine Zusammenarbeit zu gewinnen.
(54)
Die Türkei ist ein Drittland mit Marktwirtschaft. Auf die gleichartige Ware werden Einfuhrzölle in Höhe von 3 % (Meistbegünstigung) erhoben. Aufgrund der Zollunion zwischen der Türkei und der EU gelten bilateral Zölle in Höhe von 0 %. Für die gleichartige Ware scheint es keine anderen Abgaben noch andere nennenswerte Hemmnisse außerhalb des Handelsbereichs zu geben.
(55)
Der türkische Hersteller, der sich zur Mitarbeit in der Untersuchung bereit erklärt hat, gab an, das einzige Unternehmen zu sein, das die gleichartige Ware in der Türkei herstelle. Das Unternehmen verfügt über eine bedeutende Produktion, führt die gleichartige Ware aus und verkauft sie auch auf dem Inlandsmarkt, wobei die Ausfuhren den Inlandsabsatz übertreffen.
(56)
Obwohl es keine Hemmnisse innerhalb oder außerhalb des Handelsbereichs gibt, wurde im UZ praktisch kein Solarglas in den türkischen Markt eingeführt. Gleichzeitig bestätigte die Untersuchung der Kommission, dass der mitarbeitende Hersteller im Vergleichsland im UZ einen angemessenen und nicht zu hohen Gewinn erwirtschaftete.
(57)
Daher wurde die Türkei unter Berücksichtigung aller zu diesem Zeitpunkt der Untersuchung vorliegenden Informationen vorläufig als Vergleichsland im Sinne des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung ausgewählt.
3.3.2 Normalwert
(58)
Da alle Anträge auf MWB abgelehnt wurden, wurde der Normalwert für alle chinesischen ausführenden Hersteller nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung auf der Grundlage der beim Hersteller im Vergleichsland eingeholten Informationen ermittelt.
(59)
Nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung prüfte die Kommission zunächst, ob die Verkäufe der gleichartigen Ware in der Türkei an unabhängige Abnehmer repräsentativ waren. Den Untersuchungsergebnissen zufolge erreichten die Verkäufe der gleichartigen Ware des mitarbeitenden türkischen Herstellers auf dem türkischen Inlandsmarkt repräsentative Mengen im Vergleich zu den Mengen der betroffenen Ware, die von den in der Stichprobe enthaltenen chinesischen ausführenden Herstellern in die Union ausgeführt wurden.
(60)
Anschließend prüfte die Kommission, ob diese Verkäufe als Geschäfte im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten. Hierzu wurde der Anteil der gewinnbringenden Verkäufe an unabhängige Abnehmer ermittelt. Die Verkäufe wurden als gewinnbringend angesehen, wenn der Preis je Einheit den Produktionskosten entsprach oder darüber lag. Zu diesem Zweck wurden die Produktionskosten des türkischen Herstellers im UZ ermittelt.
(61)
Für diejenigen Warentypen, bei denen mehr als 80 % der auf dem Inlandsmarkt abgesetzten Menge über den Kosten verkauft wurden und bei denen der gewogene durchschnittliche Verkaufspreis mindestens den Produktionskosten je Einheit entsprach, wurde der Normalwert je Warentyp als gewogener Durchschnitt der tatsächlichen Preise aller Inlandsverkäufe dieses Warentyps ermittelt, unabhängig davon, ob diese Verkäufe gewinnbringend waren oder nicht.
(62)
Wenn das Volumen der gewinnbringenden Verkäufe eines Warentyps 80 % oder weniger des gesamten Verkaufsvolumens dieses Typs ausmachte oder wenn der gewogene Durchschnittspreis des betreffenden Warentyps unter den Produktionskosten je Einheit lag, wurde dem Normalwert der tatsächliche Inlandspreis zugrunde gelegt, der als gewogener Durchschnitt ausschließlich der gewinnbringenden Inlandsverkäufe dieses Warentyps im UZ ermittelt wurde.
(63)
Für Warentypen, die nicht gewinnbringend waren, wurde der Normalwert anhand der Herstellkosten der türkischen Hersteller zuzüglich Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten („VVG-Kosten“) und Gewinn für die gewinnbringenden Warentypen des türkischen Herstellers rechnerisch ermittelt.
(64)
Da im UZ bei in der Türkei hergestelltem Solarglas die Beschichtungstechnik und das Floatverfahren nicht verwendet wurden, wurden mehrere Warentypen nicht auf dem türkischen Inlandsmarkt verkauft. Daher musste der Normalwert für Warentypen, die im UZ nicht in der Türkei verkauft, aber aus der VR China in die Union ausgeführt wurden, nach Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung anhand der Herstellkosten des Herstellers im Vergleichsland Türkei zuzüglich eines angemessenen Betrags für VVG-Kosten sowie einer Gewinnspanne rechnerisch ermittelt werden. Die Kosten für die Beschichtung und für Floatverfahren basierten auf Angaben des Wirtschaftszweigs der Union.
3.4 Ausfuhrpreise
(65)
Die Ausfuhrpreise wurden daher nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der für die betroffene Ware tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise ermittelt.
3.5 Vergleich
(66)
Der Normalwert und der Ausfuhrpreis wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen. Die Dumpingspannen wurden ermittelt, indem die jeweiligen Preise der in die Stichprobe einbezogenen Ausführer auf der Stufe ab Werk mit den Inlandsverkaufspreisen des Herstellers der gleichartigen Ware im Vergleichsland oder erforderlichenfalls mit den rechnerisch ermittelten Normalwerten verglichen wurden.
(67)
Im Interesse eines gerechten Vergleichs zwischen dem Normalwert und dem Ausfuhrpreis wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede, welche die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, gebührende Berichtigungen vorgenommen.
(68)
So wurden Berichtigungen vorgenommen für Unterschiede bei Transport-, Seefracht- und Versicherungskosten, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten, Ausfuhrabgaben und Provisionen, die nachweislich die Vergleichbarkeit der Preise beeinflussten.
3.6 Dumpingspanne
(69)
Nach Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung wurde bei den in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Herstellern je Typ der gleichartigen Ware der gewogene durchschnittliche rechnerisch ermittelte Normalwert in der Türkei mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis des jeweiligen Warentyps verglichen.
(70)
Die Dumpingspannen der in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller und des Herstellers, dem eine IE gewährt wurde, wurden nach Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung anhand eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen rechnerisch ermittelten Normalwerts jedes Warentyps der gleichartigen Ware in der Türkei mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis jedes Unternehmens für den entsprechenden Typ der betroffenen Ware ermittelt und als Prozentsatz des CIF-Preises frei Grenze der Union ausgedrückt.
(71)
Die gewogene durchschnittliche Dumpingspanne der mitarbeitenden ausführenden Hersteller, die nicht in die Stichprobe einbezogen worden waren, wurde nach Artikel 9 Absatz 6 der Grundverordnung ermittelt. Diese Spanne wurde auf der Grundlage der Spannen für die ausführenden Hersteller in der Stichprobe berechnet.
(72)
Für alle anderen ausführenden Hersteller in der VR China wurde die Dumpingspanne nach Artikel 18 der Grundverordnung auf der Grundlage der verfügbaren Informationen ermittelt. Zu diesem Zweck stellte die Kommission den Grad der Mitarbeit der VR China fest. Der Grad der Mitarbeit ist das Verhältnis der Ausfuhrmenge der mitarbeitenden ausführenden Hersteller in die Union zur im Antrag genannten gesamten Ausfuhrmenge aus dem betroffenen Land in die Union (siehe Erwägungsgrund 15).
(73)
Die Mitarbeit wird als hoch eingestuft, da die Einfuhren der mitarbeitenden ausführenden Hersteller mehr als 80 % der gesamten Ausfuhren in die Union im UZ ausmachten. Auf dieser Grundlage wurde die residuale Dumpingspanne für alle anderen ausführenden Hersteller in der VR China mit der höchsten für die in die Stichprobe einbezogenen mitarbeitenden Hersteller festgestellten Dumpingspanne festgesetzt.
(74)
Die ermittelten vorläufigen Dumpingspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des CIF-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, belaufen sich auf:
Name des Unternehmens
Vorläufige Dumpingspanne
In die Stichprobe einbezogene Unternehmen
Flat-Glass-Gruppe
86,2 %
Hehe-Gruppe
75,3 %
Xinyi-Gruppe
74,0 %
Unternehmen mit individueller Dumpingspanne
Henan Yuhua
31,9 %
Nicht in die Stichprobe einbezogene mitarbeitende Unternehmen, für die der Durchschnitt der Stichprobe gilt
79,8 %
Alle übrigen Unternehmen
86,2 %
4. SCHÄDIGUNG
4.1 Definition des Wirtschaftszweigs der Union und der Unionsproduktion
(75)
Die gleichartige Ware wurde von acht Herstellern in der Union gefertigt. Sie bilden den Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 der Grundverordnung und werden im Folgenden als „Wirtschaftszweig der Union“ bezeichnet.
(76)
Zur Ermittlung der Gesamtproduktion der Union im UZ wurden alle verfügbaren Informationen über den Wirtschaftszweig der Union herangezogen, darunter Angaben des Antragstellers, ferner vom Verband des Wirtschaftszweigs der Union (Glass for Europe) vorgelegte makroökonomische Daten sowie die Fragebogenantworten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller. Da Solarglas unter der Zolltarifposition 7007 19 80 (Anderes - Mehrschichten-Sicherheitsglas) in die Union eingeführt wird, die auch andere, nicht von dieser Untersuchung betroffene Waren umfasst, konnten Eurostat-Daten nicht zur Ermittlung von Menge und Wert der Einfuhren herangezogen werden. Für Menge und Wert der Einfuhren wurden die Angaben des Antragstellers und des Verbands des Wirtschaftszweigs der Union zugrunde gelegt. Soweit möglich, wurden diese Angaben mit den Fragebogenantworten abgeglichen. Auf dieser Grundlage wurde die Gesamtproduktion der Union im UZ auf etwa 21 734 000 m2 geschätzt.
(77)
Wie in Erwägungsgrund 10 ausgeführt, wurden vier Unionshersteller in die Stichprobe einbezogen; auf sie entfallen 79 % der gesamten Unionsverkäufe der gleichartigen Ware.
4.2 Bestimmung des relevanten Unionsmarkts
(78)
Bei der Untersuchung wurde festgestellt, dass die Produktion der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller zu keinem Teil für den Eigenverbrauch bestimmt war.
(79)
Daher ist es für die Zwecke dieser Untersuchung nicht erforderlich, Eigenbedarfsverkäufe gesondert zu analysieren.
4.3 Unionsverbrauch
(80)
Der Unionsverbrauch wurde anhand der Gesamtmenge der von allen Unionsherstellern auf dem Unionsmarkt verkauften Waren abzüglich ihrer Ausfuhren und zuzüglich der Einfuhren aus der VR China und anderen Drittländern ermittelt. Wie in Erwägungsgrund 76 erläutert, wurden dem Unionsverbrauch Angaben des Antragsstellers und des Verbands des Wirtschaftszweigs der Union („Glass for Europe“) zugrunde gelegt und soweit möglich mit den Fragebogenantworten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller abgeglichen.
(81)
Der Unionsverbrauch entwickelte sich wie folgt:
Tabelle 1
Unionsverbrauch (in 1 000 m2)
2009
2010
2011
UZ
Unionsverbrauch insgesamt
19 440
28 504
35 258
29 040
Index
100
147
181
149
Quelle: Verband „Glass for Europe“ und Antragsteller
(82)
Im Bezugszeitraum stieg der Gesamtverbrauch der Union von 2009 bis zum UZ um 49 %, war aber im UZ geringer als 2011. Insgesamt erhöhte sich der Unionsverbrauch von Solarglas gegenüber dem Niveau von 2009 ganz beträchtlich. Dies ist hauptsächlich auf die Zunahme des Verbrauchs von Fertigwaren, insbesondere Solarmodulen, zurückzuführen (siehe Erwägungsgrund 142).
4.4 Einfuhren aus dem betroffenen Land
4.4.1 Menge und Marktanteil der gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land
(83)
Die gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land in die Union entwickelten sich wie folgt:
Tabelle 2
Einfuhrmenge (in 1 000 m2) und Marktanteil
2009
2010
2011
UZ
Menge der Einfuhren aus der VR China (in 1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Index
100
171
513
696
Marktanteil
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Index
100
117
283
466
Quelle: Verband „Glass for Europe“ und Antragsteller
(84)
Im Bezugszeitraum wurde bei der Menge der gedumpten Einfuhren der betroffenen Ware in die Union ein beträchtlicher Zuwachs in Höhe von 596 % verzeichnet. Dadurch erhöhte sich der Marktanteil der gedumpten Einfuhren der betroffenen Ware in die Union erheblich. Konkret stieg der Marktanteil dieser Einfuhren von 6,1 % auf 28,7 %. Insgesamt stiegen die gedumpten Einfuhren der betroffenen Ware von 2009 bis zum UZ sowohl mengenmäßig als auch gemessen am Marktanteil deutlich an.
(85)
Der Zuwachs der gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land übertraf bei weitem den Anstieg des Unionsverbrauchs der betroffenen Ware und der gleichartigen Waren. Daher konnten die ausführenden Hersteller in sehr viel größerem Maße vom steigenden Unionsverbrauch profitieren und ihre Position auf dem Markt enorm stärken.
4.4.2 Preise der gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land und Preisunterbietung
(86)
Der Durchschnittspreis der gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land in die Union entwickelte sich wie folgt:
Tabelle 3
Einfuhrpreise (EUR/m2)
2009
2010
2011
UZ
VR China
6,02
6,10
4,96
4,38
Index
100
101
82
73
Quelle:
Angaben des Antragstellers und Fragebogenantworten der ausführenden chinesischen Hersteller
(87)
Der durchschnittliche Einfuhrpreis für die betroffene Ware ist im Bezugszeitraum zurückgegangen. Der durchschnittliche Einfuhrpreis verringerte sich um 27,2 % von 6,02 EUR/m2 im Jahr 2009 auf 4,38 EUR/m2 im UZ.
(88)
Zur Ermittlung der Preisunterbietung im UZ wurden für jeden Warentyp die auf die Stufe ab Werk gebrachten gewogenen durchschnittlichen Verkaufspreise, welche die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller unabhängigen Abnehmern auf dem Unionsmarkt in Rechnung stellten, mit den entsprechenden gewogenen Durchschnittspreisen je Warentyp der von den mitarbeitenden in die Stichprobe einbezogenen Herstellern in der VR China stammenden Einfuhren verglichen, welche dem ersten unabhängigen Abnehmer auf dem Unionsmarkt in Rechnung gestellt wurden, und zwar auf CIF-Stufe nach Berichtigung nach oben, d. h. Berücksichtigung der Zollabfertigungs-, Zoll-, Bereitstellungs- und Verladekosten. Diese Berichtigungen führen je nach Warenkontrollnummer zu einer Preiserhöhung in der Größenordnung von 7 % bis 15 %.
(89)
Der Preisvergleich wurde für jede Warenkontrollnummer getrennt für Geschäftsvorgänge auf derselben Handelsstufe nach den in Erwägungsgrund 88 beschriebenen gebührenden Berichtigungen und nach Abzug von Rabatten und Preisnachlässen vorgenommen. Der Vergleich ergab, dass die Preise der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller durch die gedumpten Einfuhren der betroffenen Ware unterboten wurden, wobei die gewogene durchschnittliche Unterbietungsspanne, ausgedrückt als Prozentsatz des Umsatzes der Unionshersteller der Stichprobe im UZ, zwischen 10,6 % und 26,7 % lag.
4.5 Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(90)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung umfasste die Prüfung der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren auf den Wirtschaftszweig der Union eine Bewertung aller Wirtschaftsfaktoren und -indizes, die für die Lage des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum relevant waren.
(91)
Wie in den Erwägungsgründen 7 und 8 erläutert, wurde für die Untersuchung einer etwaigen Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union mit einer Stichprobe gearbeitet.
(92)
Für die Zwecke der Schadensanalyse unterschied die Kommission zwischen makroökonomischen und mikroökonomischen Schadensindikatoren. Die Kommission analysierte die makroökonomischen Indikatoren im Bezugszeitraum anhand von Daten, die der Wirtschaftszweig der Union für alle Unionshersteller vorlegte. Die mikroökonomischen Indikatoren analysierte die Kommission anhand der Fragebogenantworten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller.
(93)
Für die Zwecke dieser Untersuchung wurden die folgenden makroökonomischen Indikatoren bewertet: Produktion, Produktionskapazität, Kapazitätsauslastung, Verkaufsmenge, Marktanteil, Wachstum, Beschäftigung, Produktivität, Höhe der Dumpingspanne und Erholung von früherem Dumping.
(94)
Die folgenden mikroökonomischen Indikatoren wurden bewertet: durchschnittliche Preise je Einheit, Kosten je Einheit, Arbeitskosten, Lagerbestände, Rentabilität, Cashflow, Investitionen, Kapitalrendite und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten.
4.6 Makroökonomische Indikatoren
4.6.1 Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(95)
Die Unionsproduktion insgesamt, die Produktionskapazität und die Kapazitätsauslastung entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 4
Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
2009
2010
2011
UZ
Produktionskapazität (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Index 2009
100
114
124
140
Produktionsmenge (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Index
100
167
178
124
Kapazitätsauslastung
45 %
66 %
64 %
40 %
Index
100
146
143
88
Quelle: Angaben des Antragstellers und Fragebogenantworten der Unionshersteller
(96)
Die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union erhöhte sich im Bezugszeitraum entsprechend der Entwicklung des Verbrauchs. 2011 erreichte die Produktion einen Höchststand und ging dann im UZ um 30 % zurück. Angesichts des großen Verbrauchsanstiegs baute der Wirtschaftszweig der Union im Bezugszeitraum seine Produktionskapazität um 40 % aus. Trotz der höheren Produktionsleistung ging die Kapazitätsauslastung der Unionshersteller um 5 Prozentpunkte zurück, da der Wirtschaftszweig der Union seine Produktionskapazität als Reaktion auf die starke Nachfrage aufgestockt hatte; die Auslastung lag im UZ bei 40 %.
(97)
Obwohl der Wirtschaftszweig der Union auf den Verbrauchsanstieg mit dem Ausbau seiner Kapazität reagierte, stieg die Produktionsleistung des Wirtschaftszweigs der Union weniger stark als der Verbrauch, und die Kapazitätenauslastung ging nach einer deutlichen Zunahme in den ersten drei Jahren des Bezugszeitraums im Untersuchungszeitraum zurück, als zeitgleich ein erhöhter Marktanteil gedumpter Einfuhren aus dem betroffenen Land zu verzeichnen war.
4.6.2 Verkaufsmenge und Marktanteil
(98)
Die Verkaufsmenge und der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 5
Verkaufsmenge und Marktanteil
2009
2010
2011
UZ
Verkaufsmenge (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Index
100
146
159
112
Marktanteil
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Index
100
99
87
75
Quelle: Verband „Glass for Europe“ und Antragsteller
(99)
Im Bezugszeitraum erhöhte sich das Verkaufsvolumen des Wirtschaftszweigs der Union um 12 %. Angesichts des Anstiegs des Unionsverbrauchs um 49 % entsprach dies jedoch einem Rückgang des Marktanteils des Wirtschaftszweigs der Union von 90,2 % im Jahr 2009 auf 67,7 % im UZ, d. h. einer deutlichen Abnahme von 25 % im Bezugszeitraum. Die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union stiegen in weitaus geringerem Maße als die gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land. Somit konnten die Unionshersteller nicht in vollem Umfang von der Zunahme des Verbrauchs profitieren und ihr Marktanteil ging folglich im Bezugszeitraum zurück.
4.6.3 Wachstum
(100)
Das Wachstum des Wirtschaftszweigs der Union lässt sich an seinen Mengenindikatoren wie der Produktion und den Verkäufen, vor allem aber an seinem Marktanteil ablesen. Trotz eines Verbrauchsanstiegs im analysierten Zeitraum erhöhte sich der Marktanteil der Unionshersteller nicht entsprechend dem Verbrauch. Vielmehr ging der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union in diesem Zeitraum zurück, während die Einfuhrmengen stiegen. Im gleichen Zeitraum nahm der Marktanteil der Einfuhren aus der VR China um 366 % zu. Die Tatsache, dass der Wirtschaftszweig der Union nicht in vollem Umfang vom Wachstum des Marktes profitieren konnte, wirkte sich insgesamt nachteilig auf seine wirtschaftliche Lage aus.
4.6.4 Beschäftigung und Produktivität
(101)
Beschäftigung und Produktivität entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 6
Beschäftigung und Produktivität
2009
2010
2011
UZ
Beschäftigung - Vollzeitäquivalente (VZÄ)
565
792
932
857
Index
100
140
165
152
Produktivität (in 1 000 m2/VZÄ)
31
37
34
25
Index
100
119
108
82
Quelle: Angaben des Antragstellers und Fragebogenantworten der Unionshersteller
(102)
Insgesamt gab es einen Beschäftigungszuwachs von 52 % von 2009 bis zum UZ. Dieser Zuwachs wurde im Zeitraum bis 2011 verzeichnet, als ein Höchststand von 932 Vollzeitäquivalenten (VZÄ) erreicht wurde, auf den im UZ ein Rückgang auf 875 VZÄ folgte. Die Produktivität blieb im Zeitraum 2009-2011 relativ konstant. Das ist zum Teil darauf zurückzuführen, dass die Produktion der gleichartigen Ware hochgradig automatisiert ist und nicht sehr personalintensiv ist. Im UZ nahm die Produktivität jedoch gegenüber 2011 um 24,4 % ab. Dies ist eine Folge der um etwa 30 % verringerten Produktion im selben Zeitraum.
(103)
Deshalb ging die Beschäftigung im UZ infolge der Entwicklung bei der Unionsproduktion der gleichartigen Ware im UZ zurück.
4.6.5 Höhe der Dumpingspanne und Erholung von früherem Dumping
(104)
Alle Dumpingspannen liegen deutlich oberhalb der Geringfügigkeitsschwelle. Angesichts der Mengen und Preise der Einfuhren aus dem betroffenen Land können die Auswirkungen der tatsächlichen Dumpingspannen auf den Wirtschaftszweig der Union als erheblich betrachtet werden.
(105)
Da dies die erste Antidumpinguntersuchung zu der betroffenen Ware ist, ist eine Erholung von früherem Dumping nicht Gegenstand der Bewertung.
4.6.6 Mikroökonomische Indikatoren
(106)
Wie in Erwägungsgrund 92 dargelegt, werden die mikroökonomischen Indikatoren anhand der Fragebogenantworten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller analysiert. Die meisten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller tätigten 2009 ihre Erstinvestitionen und begannen mit der Herstellung der gleichartigen Ware. Daher sind alle im Folgenden analysierten Indikatoren durch diese Anlaufphase im Jahr 2009 stark beeinflusst. Zur Veranschaulichung der Entwicklungen ohne die Verzerrungen, die durch die Anlaufphase der in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen verursacht wurden, werden auch die Indizes von 2010 dargestellt.
4.6.7 Preise und die Preise beeinflussende Faktoren
(107)
Die durchschnittlichen Verkaufspreise, die die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller unabhängigen Abnehmern in der Union in Rechnung stellten, entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 7
Durchschnittliche Verkaufspreise in der Union
2009
2010
2011
UZ
Durchschnittlicher Verkaufspreis je Einheit auf dem Unionsmarkt (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Index 2009
100
85
84
77
Index 2010
117
100
98
90
Produktionskosten je Einheit (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Index 2009
100
64
65
72
Index 2010
156
100
101
112
Quelle: Fragebogenantworten der Unionshersteller
(108)
Die Verkaufspreise je Einheit sind im Bezugszeitraum kontinuierlich gefallen, besonders stark war der Rückgang allerdings im UZ mit 7,9 % im Vergleich zu 2011, 9,5 % im Vergleich zu 2010 und 23 % im Vergleich zu 2009.
(109)
Trotz des großen Unterschieds zwischen den durchschnittlichen Verkaufspreisen je Einheit des Wirtschaftszweigs der Union und den chinesischen Einfuhrpreisen, lag die tatsächliche Preisunterbietung auf Grundlage von getrennt nach Warentyp vorgenommenen Vergleichen im UZ viel niedriger und betrugt zwischen 10,6 % und 26,7 %, wie in Erwägungsgrund 89 dargelegt.
(110)
Die Produktionskosten je Einheit stiegen von 2011 bis zum UZ um mehr als 10 %, nachdem sie zwischen 2010 und 2011 relativ konstant geblieben waren. Die Produktionskosten folgten zwischen 2009 und dem UZ im Allgemeinen dem Trend der Verkaufspreise. Die Produktionskosten nahmen zu, da die Produktionsmenge zurückging, während die Produktionskosten insgesamt von 2011 bis zum UZ de facto abnahmen.
4.6.8 Arbeitskosten
(111)
Die durchschnittlichen Arbeitskosten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 8
Durchschnittliche Arbeitskosten je Beschäftigten
2009
2010
2011
UZ
Durchschnittliche Arbeitskosten je Beschäftigen (in EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Index 2009
100
98
107
112
Index 2010
102
100
109
114
Quelle: Fragebogenantworten der Unionshersteller
(112)
Von 2009 bis zum UZ stiegen die durchschnittlichen Arbeitskosten je Beschäftigten kontinuierlich um insgesamt 12 %. Der - mit 4,8 % - deutlichste Anstieg wurde von 2011 bis zum UZ verzeichnet. Der Gesamtanstieg der Arbeitskosten erklärt sich teilweise durch die Inflation und die Entlassungskosten einiger Unionshersteller im Zusammenhang mit den Downsizing-Maßnahmen des Wirtschaftszweigs von 2011 bis zum UZ.
4.6.9 Lagerbestände
(113)
Die Lagerbestände der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 9
Lagerbestände
2009
2010
2011
UZ
Schlussbestände (in 1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Index 2009
100
122
108
115
Index 2010
82
100
88
95
Quelle: Fragebogenantworten der Unionshersteller
(114)
Die Lagerbestände sind von 2011 bis zum UZ um 7,3 %, und von 2009 bis zum UZ um 15 % gestiegen, wohingegen sie von 2010 bis 2011 um 11,6 % abnahmen.
(115)
Die Untersuchung ergab, dass die Unionshersteller angesichts des Rückgangs sowohl des Umsatzes auch als der Verkaufsmenge eher geringe Mengen der gleichartigen Ware auf Lager halten würden. Wenn es daher bei den Lagerbeständen der gleichartigen Ware im Bezugszeitraum zu einem Zuwachs kommt, so ist dies ein zur Feststellung einer bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union relevanter Indikator.
4.6.10 Rentabilität, Cashflow, Investitionen, Kapitalrendite und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
(116)
Rentabilität, Cashflow, Investitionen und Kapitalrendite der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 10
Rentabilität, Cashflow, Investitionen und Kapitalrendite
2009
2010
2011
UZ
Rentabilität
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Index 2009
100
241
240
129
Index 2010
- 244
100
99
- 174
Cashflow (in 1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Index 2009
100
337
355
229
Index 2010
-73
100
113
21
Investitionen (in 1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Index 2009
100
40
17
23
Index 2010
253
100
42
59
Kapitalrendite
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Index 2009
100
339
393
66
Index 2010
-72
100
139
- 120
Quelle: geprüfte Fragebogenantworten der Unionshersteller
(117)
Die Rentabilität der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller wurde ermittelt, indem der Nettogewinn vor Steuern aus den Verkäufen der gleichartigen Ware an unabhängige Abnehmer auf dem Unionsmarkt in Prozent des mit diesen Verkäufen erzielten Umsatzes ausgedrückt wird.
(118)
Die meisten in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller verzeichneten 2009 Verluste, die, wie bereits erläutert, hauptsächlich dadurch entstanden sind, dass die Unternehmen zu dieser Zeit die gleichartige Ware herzustellen begannen. 2010 konnte bereits ein durchschnittlicher Gewinn von 8,31 % erzielt werden. Danach ging der Gewinn 2011 leicht zurück, als die gedumpten Einfuhren allmählich zunahmen. Im UZ musste der Wirtschaftszweig dann erhebliche Verluste hinnehmen, die einem Rückgang von 276,6 % im Vergleich zu 2011 entsprechen.
(119)
Die Entwicklung des Nettocashflow, also die Möglichkeit der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller, ihre Tätigkeiten selbst zu finanzieren, verschlechterte sich enorm und ging von 2011 bis zum UZ um 81 % zurück. Ab 2010 erhöhte er sich schrittweise und stieg insgesamt betrachtet im Bezugszeitraum.
(120)
Die Kapitalrendite („RoI“) wurde als Gewinn in Prozent des Nettobuchwerts der Investitionen ausgedrückt.
(121)
Aus der oben stehenden Tabelle geht hervor, dass die Investitionen nach der Anlaufphase im Jahr 2009, als der Wirtschaftszweig in großem Umfang in die gleichartige Ware investierte, von 2009 bis 2011 stetig abnahmen und dann im UZ zunahmen. Verglichen mit 2009 waren die Investitionen im UZ allerdings immer noch gering. Die Investitionen wurden im UZ hauptsächlich für FuE sowie zur Verbesserung und Instandhaltung von Produktionstechnik und Herstellungsverfahren zur Effizienzsteigerung getätigt. Der Wirtschaftszweig investierte insbesondere in neue Warentypen, die in diesem Zeitraum nicht aus der VR China eingeführt wurden und forschungs- und innovationsintensiv sind.
(122)
Die Kapitalrendite hingegen fiel von 2009 bis 2012 um 34 %. Sie war zwar vor dem UZ kontinuierlich gestiegen und legte von 2009 bis 2011 um 293 % zu, brach dann aber im UZ um 186 % gegenüber 2011 ein.
(123)
In Bezug auf die Kapitalbeschaffungsmöglichkeit zeigte sich, dass der Wirtschaftszweig der Union immer weniger in der Lage war, liquide Mittel für die gleichartige Ware zu erwirtschaften, und dass sich somit seine Finanzlage verschlechterte.
4.7 Schlussfolgerung zur Schädigung
(124)
Aus der Analyse der Lage des Wirtschaftszweigs der Union ergab sich bei den meisten Schadensindikatoren ein deutlicher Abwärtstrend. Angesichts eines allgemein steigenden Verbrauchs nahm die Gesamtproduktion im Bezugszeitraum zu. Trotz gestiegener Verkaufsmenge schrumpfte der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union im UZ vor dem Hintergrund des im Bezugszeitraum stärker gestiegenen Verbrauchs. Der durchschnittliche Verkaufspreis ging im gesamten Bezugszeitraum drastisch zurück, was sich auf alle für die Geschäftsergebnisse relevanten Indikatoren (Rentabilität, Cashflow, Kapitalrendite und Kapitalbeschaffungsmöglichkeit) negativ auswirkte.
(125)
Im Bezugszeitraum nahm die Gesamtverkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union zu. Der Anstieg der Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Union ging allerdings mit einem erheblichen Rückgang des durchschnittlichen Verkaufspreises sowie des Marktanteils des Wirtschaftszweigs der Union einher.
(126)
Somit bestätigte die Untersuchung insbesondere, dass die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union unter den Produktionskosten liegen, was sich negativ auf die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union auswirkt, die im UZ auf deutlich negative Werte gesunken ist.
(127)
Die Kapazität entwickelte sich jedoch von 2009 bis zum UZ positiv. Zudem gingen die Investitionen zwar von 2009 bis zum UZ zurück, nahmen aber von 2011 bis zum UZ zu. Dies ist auf die in Erwägungsgrund 121 erläuterte Tatsache zurückzuführen, dass die in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen weiter in die gleichartige Ware investierten, unter anderem durch die Konzentration auf spezielle Warentypen in Marktnischen, die noch nicht aus dem betroffenen Land ausgeführt werden und die forschungs- und innovationsintensiv sind. Gleichzeitig ist es offensichtlich, dass der Wirtschaftszweig der Union auch in der Lage sein muss, große Mengen einfacherer gängigerer Warentypen (die derzeit mit gedumpten Einfuhren aus der VR China im Wettbewerb stehen) herzustellen und zu verkaufen, um die Fixkosten zu verringern und Größenvorteile zu erzielen.
(128)
Daher kann der Schluss gezogen werden, dass der Wirtschaftszweig der Union im UZ nicht nur eine bedeutende Schädigung erlitten hat, sondern sich auch aktiv darum bemühte, der Konkurrenz durch gedumpte Einfuhren der betroffenen Ware ein Stück weit zu entgehen und im Zuge dessen innovative Produkte entwickelte, die noch nicht aus dem betroffenen Land eingeführt werden.
(129)
In Anbetracht des Vorstehenden wird vorläufig der Schluss gezogen, dass der Wirtschaftszweig der Union eine bedeutende Schädigung im Sinne des Artikels 3 Absatz 5 der Grundverordnung erlitten hat.
5 SCHADENSURSACHE
(130)
Nach Artikel 3 Absätze 6 und 7 der Grundverordnung wurde geprüft, ob die gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land den Wirtschaftszweig der Union in einem solchen Ausmaß schädigten, dass diese Schädigung als bedeutend bezeichnet werden kann. Dabei wurden auch andere bekannte Faktoren als die gedumpten Einfuhren untersucht, die den Wirtschaftszweig der Union zur gleichen Zeit geschädigt haben könnten, um sicherzustellen, dass eine etwaige durch diese anderen Faktoren verursachte Schädigung nicht den gedumpten Einfuhren zugerechnet wurde.
5.1 Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(131)
Die Untersuchung ergab, dass gedumpten Einfuhren im Bezugszeitraum drastisch zunahmen, wobei die Einfuhrmengen erheblich - um 596 % - stiegen und sich ihr Marktanteil um 366 % erhöhte. Damit ist die extreme Zunahme der Einfuhrmenge und des Marktanteils im Fall der betroffenen Ware im Bezugszeitraum bestätigt. Ein eindeutiger zeitlicher Zusammenhang zwischen dem Anstieg der gedumpten Einfuhren und dem Verlust von Marktanteilen durch den Wirtschaftszweig der Union war erkennbar. Wie in Erwägungsgrund 89 bereits erwähnt, wurde bei der Untersuchung auch festgestellt, dass die Preise des Wirtschaftszweigs der Union im UZ durch die gedumpten Einfuhren unterboten wurden.
(132)
Ferner zeigte die Untersuchung, dass die Preise der gedumpten Einfuhren im Bezugszeitraum um 27,2 % zurückgingen und höhere Unterbietungsspannen zur Folge hatten. Angesichts dieses extremen Preisdrucks unternahm der Wirtschaftszweig der Union beträchtliche Anstrengungen, seine Produktionskosten zu senken. Trotz dieser Bemühungen sah sich der Wirtschaftszweig der Union wegen der außergewöhnlich niedrigen Preise der Einfuhren aus der VR China gezwungen, seine Verkaufspreise auf ein unrentables Niveau zu senken. Folglich ging die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum drastisch zurück und rutschte im UZ in die Verlustzone.
(133)
Aus den dargelegten Gründen wird der vorläufige Schluss gezogen, dass die gedumpten Einfuhren zu Preisen, welche die Preise des Wirtschaftszweigs der Union fortlaufend unterboten, und ihr massiv gestiegener Marktanteil entscheidend zur bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union beitrugen.
5.2 Auswirkungen anderer Faktoren
5.2.1 Einfuhren aus Drittländern
(134)
Die Menge der Einfuhren aus anderen Drittländern entwickelte sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 11
Einfuhren aus Drittländern (in 1 000 m2)
2009
2010
2011
UZ
Menge (in m2)
700
886
1 287
1 023
Index
100
127
184
146
Marktanteil
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Index
100
86
101
98
Durchschnittlicher Preis in EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Index
100
96
91
80
Quelle: Verband „Glass for Europe“ und Antragsteller
(135)
Die Menge der Einfuhren aus anderen Drittländern stieg im Bezugszeitraum parallel zur Zunahme des Verbrauchs in der Union um 46 %. Ihr Marktanteil ging im UZ im Vergleich zu 2011 leicht zurück (auf 3,5 %), blieb aber insgesamt betrachtet im Bezugszeitraum konstant. Die Türkei ist vor Indien der zweitgrößte Ausführer nach der VR China.
(136)
Aus den über Einfuhren als allen Drittländern verfügbaren Informationen ist ersichtlich, dass der durchschnittliche Einfuhrpreis über dem durchschnittlichen chinesischen Einfuhrpreis lag. Dies gilt auch für die Preise je Einheit bestimmter Typen der betroffenen Ware. Hingegen war der durchschnittliche Einfuhrpreis der Drittländer ähnlich hoch oder höher als der Preis des Wirtschaftszweigs der Union.
(137)
Vor allem die Einfuhrmengen und Marktanteile der Drittländer sowie ihre Preise lassen daher der vorläufigen Schluss zu, dass durch die Einfuhren aus Drittländern der ursächliche Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union nicht aufgehoben wurde.
5.2.2 Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Union
(138)
Die Menge der Ausfuhren der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller entwickelte sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 12
Ausfuhrleistung der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller
2009
2010
2011
UZ
Ausfuhrverkäufe (in 1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Index
100
103
142
36
Menge der Ausfuhrverkäufe (in 1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Index
100
117
185
52
Durchschnittlicher Preis (in EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Index
100
87
77
70
Quelle: geprüfte Fragebogenantworten der Unionshersteller
(139)
Die Ausfuhrverkäufe der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller stiegen von 2009 bis 2011, gingen im UZ jedoch schlagartig zurück, nämlich um 74 % wertmäßig und um 71,9 % mengenmäßig. Ausgehend von den Antworten der in die Stichprobe einbezogenen chinesischen Ausführer dürfte dies auf die sehr niedrigen Preise chinesischer Ausfuhren, die für die wichtigsten Ausfuhrmärkte des Wirtschaftszweigs der Union (d. h. die USA und Kanada) bestimmt waren, zurückzuführen sein.
(140)
Die Ausfuhrverkäufe der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller machten mengenmäßig 2009 (in der Anlaufphase) 20 % ihrer Gesamtverkäufe aus, von 2010 bis 2011 lag ihr Anteil bei 11 % und 2011, im Jahr mit den meisten Verkäufen, lediglich bei 14 %. 2012 war ein weiterer Rückgang auf 5 % zu verzeichnen, als sie mit chinesischen Niedrigpreisausfuhren in wichtige Drittlandsmärkte in Konkurrenz traten. Da der Unionsmarkt der Hauptmarkt für den Wirtschaftszweig der Union ist - unter anderem weil Bruch und Korrosion beim Transport von Solarglas, das relativ schwer und zerbrechlich ist, über längere Strecken zusätzliche Kosten verursachen - kann in diesem Stadium nicht der Schluss gezogen werden, dass die verschlechterte Ausfuhrleistung der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union aufhebt.
5.2.3 Entwicklung des Verbrauchs
(141)
Wie bereits erwähnt, stieg der Unionsverbrauch von 2009 bis zum UZ um 49 %. Der Höchststand wurde 2011 mit einer Zunahme von 81 % im Vergleich zu 2009 erreicht. Der Wirtschaftszweig der Union konnte jedoch von diesem Verbrauchsanstieg nicht profitieren. Sein Marktanteil ging im Bezugszeitraum kontinuierlich zurück und brach im UZ im Vergleich zu 2009 um 25 % ein (- 14,1 % gegenüber 2011). Der Marktanteil der VR China stieg hingegen sprunghaft an, sogar während des Verbrauchsrückgangs von 2011 bis zum UZ, und legte von 2011 bis zum UZ um 64,8 % und im gesamten Bezugszeitraum um 366 % zu. Die chinesischen Einfuhren stiegen mit einem Plus von 596 % im Bezugszeitraum massiv an.
(142)
Da der Unionsverbrauch im Bezugszeitraum zunahm, verstärkt seine Entwicklung den ursächlichen Zusammenhang zwischen dem Anstieg der gedumpten Einfuhren und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union und ist für sich betrachtet keine Ursache für die Schädigung. Ferner konnte die VR China den Marktanteil ihrer gedumpten Einfuhren sogar im UZ, als der Verbrauch zurückging, zulasten des Wirtschaftszweigs der Union weiter erhöhen. Deshalb kann vorläufig der Schluss gezogen werden, dass der Verbrauchsrückgang den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union nicht aufheben konnte.
5.2.4 Entwicklung bei Solarmodulen
(143)
Nach den der Kommission zur Verfügung stehenden Informationen gehen etwa 80 bis 85 % der Solarglasverkäufe an Hersteller von Solarmodulen (Fotovoltaikmodule aus kristallinem Silicium und Dünnschicht-Fotovoltaikmodule) und etwa 15 bis 20 % an Hersteller von thermischen Flachkollektoren zur Warmwasserbereitung. Daher wirken sich die bei Solarmodulen beobachteten Entwicklungen stark auf den Verbrauch von Solarglas aus. Der Verbrauch von Solarmodulen ist im selben Zeitraum (2009-2012) kontinuierlich gestiegen und 2012 war der Verbrauch, trotz eines Rückgangs im Vorjahresvergleich, immer noch 221 % höher als 2009 und 44 % höher als 2010 (5). Darüber hinaus wurde festgestellt, dass die Nachfrage für Module in der Union zwar ursprünglich durch die Einspeisungstarife entstanden ist, wobei aber nicht der Schluss gezogen werden konnte, dass die Senkung der Einspeisungstarife (Ende 2011 und Anfang 2012) den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der Schädigung aufgehoben hat (6). Dies ist darauf zurückzuführen, dass die Nachfrage nach Solarmodulen im gleichen Zeitraum (2009-2012) relativ hoch blieb.
(144)
Folglich war der Verbrauch von Solarmodulen und damit auch die Nachfrage nach Solarglas im Bezugszeitraum weiterhin hoch. Der geringe Rückgang im Jahr 2012 kann für sich genommen nicht als ein Faktor betrachtet werden, der den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren aus der VR China und der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union aufhebt.
5.2.5 Schlussfolgerung
(145)
Bei der Untersuchung wurde ein ursächlicher Zusammenhang zwischen der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union und den gedumpten Einfuhren aus der VR China festgestellt. Andere etwaige Ursachen für die Schädigung, wie Einfuhren aus anderen Drittländern, Verbrauch und die Marktlage einiger Verwender (Hersteller von Solarmodulen) wurden analysiert; dabei wurde festgestellt, dass keiner dieser Faktoren, sowohl einzeln als auch kumulativ betrachtet, den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren aus der VR China und der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union aufhebt.
(146)
Aufgrund der vorstehenden Analyse, bei der die Auswirkungen aller bekannten Faktoren auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union genau von den schädigenden Auswirkungen der gedumpten Einfuhren abgegrenzt wurden, wird daher der vorläufige Schluss gezogen, dass die gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land den Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 3 Absatz 6 der Grundverordnung bedeutend geschädigt haben.
6. UNIONSINTERESSE
(147)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung prüfte die Kommission, ob trotz der vorläufigen Schlussfolgerung zum schädigenden Dumping zwingende Gründe für den Schluss sprachen, dass die Einführung von Maßnahmen in diesem besonderen Fall dem Interesse der Union zuwiderlaufen würde. Dabei wurden die Interessen aller Beteiligten berücksichtigt, auch jene des Wirtschaftszweigs der Union, der Einführer, der Ausgangsstofflieferanten und der Verwender der betroffenen Ware.
6.1 Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(148)
Im UZ waren rund 860 Personen in der Herstellung und im Vertrieb der gleichartigen Ware des Wirtschaftszweigs der Union beschäftigt. Die Untersuchung ergab, dass der Wirtschaftszweig der Union durch die gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land im Untersuchungszeitraum eine bedeutende Schädigung erlitten hat. Einige Unionshersteller mussten ihre Produktionsanlagen bereits schließen, während andere wiederum vor der Insolvenz standen. Werden keine Maßnahmen ergriffen, so dürfte sich die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union höchstwahrscheinlich weiter verschlechtern.
(149)
Die Kommission geht davon aus, dass durch die Einführung von Antidumpingzöllen auf dem Unionsmarkt wieder faire Handelsbedingungen hergestellt werden und dass der Wirtschaftszweig der Union dann seine Preise für die gleichartige Ware so gestalten kann, dass diese die Produktionskosten widerspiegeln und somit die Rentabilität verbessert wird. Ferner wird der Wirtschaftszweig der Union durch die Einführung von Maßnahmen voraussichtlich in der Lage sein, zumindest einen Teil der im Bezugszeitraum verlorenen Marktanteile zurückzugewinnen, was sich insgesamt positiv auf seine Finanzlage auswirken würde. Zudem dürfte der Wirtschaftszweig der Union eher im Stande sein, sich Kapital zu beschaffen und weiter in FuE und Innovation in der Solarglasbranche zu investieren. Darüber hinaus werden Unionshersteller, die infolge des Drucks durch die gedumpten Einfuhren aus der VR China gezwungen waren, die Produktion einzustellen, ihre Geschäftstätigkeit wahrscheinlich wieder aufnehmen. Insgesamt würden nach diesem Szenario nicht nur die bestehenden Arbeitsplätze erhalten bleiben, sondern es bestünde durchaus Aussicht auf eine weitere Produktionssteigerung und eine Zunahme des Beschäftigungsstands.
(150)
Würden keine Maßnahmen ergriffen, wäre mit weiteren Verlusten von Marktanteilen zu rechnen, die mit einer Verschlechterung der Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union einhergehen würden. Diese Entwicklung wäre kurz- bis mittelfristig untragbar. Zusätzlich zu der großen Zahl von Unionsherstellern, die bereits aus dem Markt gedrängt wurden, könnten infolgedessen weitere Hersteller vor der Insolvenz stehen und somit der Wirtschaftszweig der Union kurz- bis mittelfristig wahrscheinlich verschwinden, was erhebliche Auswirkungen auf die bestehenden Arbeitsplätze hätte.
(151)
Daher wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die Einführung der Antidumpingzölle im Interesse des Wirtschaftszweigs der Union liegt.
6.2 Interesse der unabhängigen Einführer und Händler
(152)
Die Hauptgeschäftstätigkeit der zwei mitarbeitenden Einführer besteht im Handel mit der betroffenen Ware. Beide hatten diversifizierte Bezugsquellen für die betroffene Ware, d. h. sie bezogen sie nicht nur aus der VR China, sondern auch aus der Union und aus Drittländern.
(153)
Es wurde vorgebracht, dass die Einführung von Maßnahmen für die betroffene Ware die Wirtschaftstätigkeit der Einführer negativ beeinflussen würde. Erstens dürfte die Einführung von Zöllen nicht zur Einstellung aller Einfuhren aus der VR China führen. Zweitens ist zwar zu erwarten, dass sich derartige Maßnahmen negativ auf die finanzielle Lage der ausschließlich oder überwiegend aus der VR China importierenden Einführer auswirken könnten, angesichts der Bezugsmöglichkeiten in Drittländern kann den Einführern aber soviel Flexibilität zugemutet werden, dass sie erforderlichenfalls ihre Bezugsquellen verlagern.
(154)
Es wird daher der Schluss gezogen, dass die Einführung von Maßnahmen in der vorgeschlagenen Höhe gewisse negative Auswirkungen auf die Lage der unabhängigen Einführer der betroffenen Ware haben könnte, diese Auswirkungen jedoch dadurch abgeschwächt werden, dass Einführer und Händler auf andere Bezugsquellen in Drittländern und auf den Wirtschaftszweig der Union zurückgreifen können, der über genügend Kapazitäten zur Steigerung der Produktion verfügt, und sie in jedem Fall nicht schwerer wiegen als die positiven Auswirkungen auf andere Parteien.
6.3 Interesse der Ausgangsstofflieferanten
(155)
Bei der Untersuchung arbeitete kein Ausgangsstofflieferant mit. Da keine Daten von diesen Lieferanten vorgelegt wurden, gab es keine Anhaltspunkte dafür, dass die Einführung von Maßnahmen dem Interesse dieser Parteien zuwiderlaufen würde.
6.4 Interesse der Verwender
(156)
Alle Verwender, von denen Antworten eingingen, sind Hersteller von Solarmodulen und/oder thermalen Kollektoren. Drei Verwender sprachen sich deutlich für die Einführung von Antidumpingzöllen aus und argumentierten damit, dass der Wirtschaftszweig der Union höherwertiges Solarglas herstelle, das von den chinesischen Unternehmen nicht immer geliefert werden könne. Drei andere Verwender waren jedoch gegen die Einführung von Antidumpingmaßnahmen. Diese Verwender erwarten durch die Einführung von Antidumpingzöllen negative Auswirkungen auf ihre Geschäftstätigkeit. Sie gehen davon aus, dass der Preisanstieg angesichts der schwierigen Lage der Solarmodulbranche nicht an die Endverbraucher weitergegeben werden könne.
(157)
Den Angaben der Verwender zufolge macht Solarglas nur etwa 6 bis 8 % der Gesamtkosten für Solarmodule aus. Also entfällt auf Solarglas nur ein Bruchteil der Kosten und des Endwerts der Fotovoltaikmodule. Zudem belaufen sich die Auswirkungen etwaiger Antidumpingzölle auf aus der VR China eingeführtes Solarglas auf die Gesamtkosten von Solarmodulen schätzungsweise auf weniger als 1 %. Dies ist hauptsächlich darauf zurückzuführen, dass die mitarbeitenden Verwender beträchtliche Mengen Solarglas von Unionsherstellern beziehen. Während eine etwaige Einführung von Antidumpingzöllen die Vorleistungspreise für Solarmodule höchstwahrscheinlich leicht verteuert, sollte sie dementsprechend keine nennenswerten negative Auswirkungen auf die Kosten und die Endpreise der Solarmodulbranche der Union haben.
(158)
Außerdem verfügen einige der Verwender bereits über andere Bezugsquellen, beispielsweise in der Türkei und in Indien, die nicht negativ von der Einführung von Antidumpingzöllen betroffen wären. Andere Verwender können ebenfalls auf andere Bezugsquellen in Drittländern oder auf den Wirtschaftszweig der Union umsteigen.
(159)
Daher wurden die Argumente einiger Verwender gegen die Einführung von Maßnahmen vorläufig zurückgewiesen.
6.5 Wettbewerbsaspekte
(160)
Ein Einführer brachte vor, dass einige Unionshersteller angesichts ihrer früheren Beteiligung an einem weltweiten Flachglaskartell (Solarglas fällt unter Flachglas) und der 2007 in diesem Zusammenhang von der Europäischen Kommission verhängten Geldbußen das Antidumping-Instrument benutzen würden, um ihre durch die Kartellgeldbußen und die Verringerung ihres Marktanteils entstandenen Verluste wettzumachen. Darüber hinaus entstünden im Falle einer Beschränkung des Unionsmarkts durch Antidumpingzölle größere Anreize für die Unionshersteller, einem Kartell beizutreten oder sich auf andere Weise wettbewerbswidrig zu verhalten, wenn Waren wie Einrichtungsgegenstände betroffen sind, bei denen es in der Union kaum Möglichkeiten zur Nutzung von Größenvorteilen gibt.
(161)
Diese Vorbringen werden vorläufig zurückgewiesen. Erstens bestand das Kartell nur bis längstens 2007. Daher hatten die damaligen Auswirkungen des Kartells im Bezugszeitraum keinen Einfluss mehr auf den Wirtschaftszweig der Union. Zweitens waren die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller sowie die Mehrzahl der Unionshersteller mit den derzeit größten Verkaufsmengen nicht daran beteiligt. Drittens dürfte sich eine etwaige Einführung von Antidumpingzöllen nicht auf das Wettbewerbsverhalten des Wirtschaftszweigs der Union auswirken, da einerseits die Struktur des Unionsmarkts davon unberührt bleibt und andererseits die Unternehmen ungeachtet der Einführung von Zöllen generell verpflichtet sind, geltendes Wettbewerbsrecht auf Unions- und nationaler Ebene einzuhalten.
(162)
Ein Einführer wandte außerdem ein, dass die Einführung von Zöllen negative Auswirkungen auf den Unionsmarkt für die Antireflexbeschichtung von Solarglas hätte. Dieser Markt, der von dem Einführer als verbundener Markt eingestuft wurde, werde von Unionsherstellern dominiert und die Einführung von Maßnahmen würde ihre Position zulasten der mit ihnen im Wettbewerb stehenden Anbieter von Antireflexbeschichtungen stärken. Ferner wurde vorgebracht, dass Einführer Schwierigkeiten hätten, Bestellungen von den Unionsherstellern zu erhalten oder diese Bestellungen in einer angemessenen Frist und zu angemessenen Preisen zu erledigen.
(163)
Erstens ist der Markt für Antireflexbeschichtung Gegenstand der Untersuchung und kein verbundener Markt. Die Untersuchung zeigte, dass die Unionshersteller in diesem Nischenmarkt tatsächlich trotz ihrer relativ hohen Preise immer noch wettbewerbsfähig sind, da die Qualität des aus der VR China eingeführten beschichteten Solarglases offenbar niedriger ist. Es wurde jedoch nicht durch Fakten widerlegt, dass der Wirtschaftszweig der Union in der Lage wäre, eine potenziell höhere Nachfrage nach Solarglas mit Antireflexbeschichtung zu decken. Daher wird der Einwand zu diesem Zeitpunkt zurückgewiesen. Zu den Vorbringen, dass die Unionshersteller Bestellungen oder deren fristgerechte Auslieferung zu angemessenen Preisen verweigert hätten, ist anzumerken, dass jeder Hersteller seine wirtschaftliche Strategie so ausrichten kann, dass solche Hersteller nicht allein oder gemeinsam mit anderen eine beherrschende Stellung auf dem entsprechenden Markt einnehmen. Auf dem Unionsmarkt herrscht ein ausreichender Wettbewerb für den Umstieg auf andere und/oder verschiedene Lieferanten. Daher wird auch dieses Vorbringen vorläufig zurückgewiesen.
6.6 Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(164)
Aus diesen Gründen wurde vorläufig geschlossen, dass unter Berücksichtigung der Interessen aller Beteiligter, darunter des Wirtschaftszweigs der Union, der Einführer und Verwender, insgesamt keine zwingenden Gründe gegen die Einführung vorläufiger Maßnahmen gegenüber den Einfuhren von Solarglas mit Ursprung in der VR China sprechen.
7. VORLÄUFIGE ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(165)
In Anbetracht der Schlussfolgerungen zu Dumping, Schädigung, Schadensursache und Unionsinteresse sollten vorläufige Maßnahmen eingeführt werden, um eine weitere Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren zu verhindern.
7.1 Schadensbeseitigungsschwelle
(166)
Bei der Festsetzung der Höhe dieser Maßnahmen wurden die festgestellten Dumpingspannen berücksichtigt, ferner der Zollsatz, der zur Beseitigung der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union erforderlich ist, ohne dabei die ermittelten Dumpingspannen zu überschreiten.
(167)
Bei der Ermittlung des Zollsatzes, der zur Beseitigung der Auswirkungen des schädigenden Dumpings erforderlich ist, wurde davon ausgegangen, dass etwaige Maßnahmen dem Wirtschaftszweig der Union ermöglichen sollten, seine Kosten zu decken und den angemessenen Gewinn vor Steuern aus den Verkäufen der gleichartigen Ware in der Union zu erzielen, der unter normalen Wettbewerbsbedingungen, d. h. ohne gedumpte Einfuhren, von einem solchen Wirtschaftszweig in der Branche erzielt werden könnte. Eine Spanne von 8,3 % des Umsatzes wird als angemessene Mindestgewinnspanne angesehen, die der Wirtschaftszweig der Union ohne schädigendes Dumping erwartungsgemäß hätte erzielen können. Diese Gewinnspanne basiert auf dem durchschnittlichen Gewinn, den die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller 2010 erzielt haben, als die Einfuhren der betroffenen Ware aufgrund ihres noch geringen Umfangs die normalen Wettbewerbsbedingungen noch nicht verzerren konnten.
(168)
Auf dieser Grundlage wurde für den Wirtschaftszweig der Union ein nicht schädigender Preis für die gleichartige Ware berechnet. Dieser wurde anhand der Produktionskosten zuzüglich der vorgenannten Gewinnspanne von 8,3 % der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller im UZ ermittelt.
(169)
Die Berechnung der notwendigen Preiserhöhung erfolgte anschließend anhand eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Einfuhrpreises der mitarbeitenden ausführenden Hersteller in der VR China, der im Zuge der Preisunterbietungsberechnungen ermittelt wurde, mit dem gewogenen durchschnittlichen nicht schädigenden Preis der von den Unionsherstellern in der Stichprobe im UZ auf dem Unionsmarkt verkauften gleichartigen Ware. Eine etwaige sich aus diesem Vergleich ergebende Differenz wurde dann als Prozentsatz des gewogenen durchschnittlichen CIF-Einfuhrwerts ausgedrückt.
7.2 Vorläufige Maßnahmen
(170)
Aus den dargelegten Gründen sollten im Einklang mit Artikel 7 Absatz 2 der Grundverordnung unter Berücksichtigung der sogenannten Regel des niedrigeren Zolls vorläufige Antidumpingzölle gegenüber den Einfuhren von Solarglas mit Ursprung in der VR China eingeführt werden, und zwar in Höhe der Dumpingspanne oder der Schadensspanne, je nachdem, welche niedriger ist.
(171)
Auf dieser Grundlage wurden die Antidumpingzollsätze durch einen Vergleich der Schadensbeseitigungsspannen und der Dumpingspannen festgesetzt. Daraus ergeben sich die vorläufigen Antidumpingzölle, ausgedrückt als Prozentsatz des CIF-Preises frei Grenze der Union, unverzollt:
Unternehmen
Dumpingspanne
Schadensspanne
Vorläufiger Antidumpingzoll
Xinyi-Gruppe
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Hehe-Gruppe
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Flat-Glass-Gruppe
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Andere mitarbeitende Unternehmen
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Alle übrigen Unternehmen
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Die in dieser Verordnung aufgeführten unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze wurden anhand der Feststellungen dieser Untersuchung festgesetzt. Mithin spiegeln sie die Lage der betreffenden Unternehmen während dieser Untersuchung wider. Im Gegensatz zu den landesweiten Zollsätzen für „alle übrigen Unternehmen“ gelten diese Zollsätze daher ausschließlich für die Einfuhren der betroffenen Ware, die ihren Ursprung in den betroffenen Ländern haben und von den namentlich genannten juristischen Personen hergestellt werden. Eingeführte betroffene Waren, die von anderen, nicht mit Name und Anschrift im verfügenden Teil dieser Verordnung genannten Unternehmen (einschließlich der mit den ausdrücklich genannten Unternehmen verbundenen Unternehmen) hergestellt werden, unterliegen nicht diesen unternehmensspezifischen Zollsätzen, sondern dem für „alle übrigen Unternehmen“ geltenden Zollsatz. Da die Mitarbeit der ausführenden Hersteller (mit über 80 %, siehe Erwägungsgrund 15) als hoch eingestuft wurde, basiert dieser Zollsatz auf der höchsten individuellen Schadensspanne, die für die in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller ermittelt wurde. Der Zoll für „alle übrigen Unternehmen“ basiert auf dem gewogenen Durchschnitt der in die Stichprobe einbezogenen Ausführer und gilt für alle mitarbeitenden Unternehmen, die nicht in die Stichprobe einbezogen wurden (mit der Ausnahme des Unternehmens Henan Yuhua, für das infolge seines Antrags auf individuelle Ermittlung (siehe Erwägungsgrund 48) ein individuell ermittelter Zoll gilt.
(173)
Etwaige Anträge auf Anwendung dieser unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze (z. B. infolge einer Umfirmierung des betreffenden Unternehmens oder nach Gründung neuer Produktions- oder Verkaufseinheiten) sind unter Beifügung aller relevanten Informationen an die Kommission (7) zu richten; beizufügen sind insbesondere Informationen über etwaige Änderungen der Unternehmenstätigkeit in den Bereichen Produktion, Inlandsverkäufe und Ausfuhrverkäufe im Zusammenhang u. a. mit der Umfirmierung oder der Gründung von Produktions- und Verkaufseinheiten. Sofern erforderlich, wird die Verordnung entsprechend geändert und die Liste der Unternehmen, für die unternehmensspezifische Zollsätze gelten, aktualisiert.
7.3 Schlussbestimmungen
(174)
Im Interesse einer ordnungsgemäßen Verwaltung sollte eine Frist gesetzt werden, innerhalb deren die interessierten Parteien, die sich binnen der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist selbst meldeten, ihren Standpunkt schriftlich darlegen und eine Anhörung beantragen können. Die Feststellungen zur Einführung von vorläufigen Zöllen sind vorläufig und werden möglicherweise in der endgültigen Phase der Untersuchung geändert. Außerdem ist darauf hinzuweisen, dass die Feststellungen zur Einführung von Zöllen im Rahmen dieser Verordnung vorläufig sind und im Hinblick auf etwaige endgültige Maßnahmen möglicherweise überprüft werden müssen -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
1. Es wird ein vorläufiger Antidumpingzoll eingeführt auf die Einfuhren von aus vorgespanntem Kalk-Natron-Flachglas bestehendem Solarglas mit einem Eisengehalt von weniger als 300 ppm, einer solaren Transmission von mehr als 88 % (gemessen beim Spektrum AM 1,5 300-2 500 nm), einer Wärmebeständigkeit bis 250 °C (gemessen nach EN 12150), einer Temperaturwechselbeständigkeit von Δ 150 K (gemessen nach EN 12150) und einer mechanischen Stabilität von 90 N/mm2 oder mehr (gemessen nach EN 1288-3) mit Ursprung in der Volksrepublik China, die derzeit unter dem KN-Code ex 7007 19 80 (TARIC-Code 7007198010) eingereiht wird.
2. Für die in Absatz 1 beschriebene und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellte Ware gelten folgende vorläufigen Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Unternehmen
Vorläufiger Antidumpingzoll
TARIC-Zusatzcode
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co. Ltd
17,1 %
B946
Andere in Anhang I aufgeführte mitarbeitende Unternehmen
38,4 %
Alle übrigen Unternehmen
42,1 %
B999
3. Die Anwendung der für die in Absatz 2 genannten Unternehmen festgelegten unternehmensspezifischen Zollsätze setzt voraus, dass den Zollbehörden der Mitgliedstaaten eine gültige Handelsrechnung vorgelegt wird, die den Vorgaben im Anhang II entspricht. Wird keine solche Handelsrechnung vorgelegt, findet der für alle übrigen Unternehmen geltende Zollsatz Anwendung.
4. Die Überführung der in Absatz 1 genannten Ware in den zollrechtlich freien Verkehr in der Union ist von der Leistung einer Sicherheit in Höhe des vorläufigen Zolls abhängig.
5. Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
1. Unbeschadet des Artikels 20 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates können interessierte Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten dieser Verordnung eine Unterrichtung über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen beantragen, auf deren Grundlage diese Verordnung erlassen wurde, schriftlich Stellung nehmen und eine Anhörung durch die Kommission und/oder den Anhörungsbeauftragten der Generaldirektion Handel beantragen.
2. Nach Artikel 21 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 können die betroffenen Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten der vorliegenden Verordnung Anmerkungen zu deren Anwendung vorbringen.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Artikel 1 dieser Verordnung gilt für einen Zeitraum von sechs Monaten.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 26. November 2013