РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/501 НА КОМИСИЯТА
от 24 март 2015 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република и Тайван
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 26 юни 2014 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република (КНР) и Тайван („засегнатите държави“) въз основа на член 5 от основния регламент. Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 13 май 2014 г. от Eurofer („жалбоподателя“) от името на подалите жалба производители на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от Съюза. Жалбоподателят представлява около 50 % от общото производство на Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани. В жалбата се съдържаше доказателствен материал за дъмпинг и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на разследване.
(3)
На 14 август 2014 г. Комисията започна антисубсидийно разследване във връзка с вноса в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР, както и отделно разследване. Тя публикува известие за започване на антисубсидийна процедура в Официален вестник на Европейския съюз (3).
1.2. Регистрация
(4)
Вследствие на искане от страна на жалбоподателя, подкрепено с необходимите доказателства, на 15 декември 2014 г. Комисията прие Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 (4), с който се въвежда регистрационен режим за вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван, считано от 17 декември 2014 г.
1.3. Заинтересовани страни
(5)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията изрично информира жалбоподателя, други известни производители от Съюза, известните производители износители, компетентните органи на Китай и на Тайван, известните вносители, доставчиците и ползвателите, търговците, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие. Комисията също така уведоми производителите в Съединените американски щати (САЩ) и Южна Африка за започването на процедурата и ги прикани да вземат участие. В известието за започване Комисията уведоми заинтересованите страни, че предвижда да използва САЩ като трета държава с пазарна икономика („държавата аналог“) по смисъла на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(6)
Заинтересованите страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
а) Извадка
(7)
В известието за започване Комисията посочи, че може да изготви извадка от заинтересованите страни в съответствие с член 17 от основния регламент.
Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(8)
В известието за започване Комисията посочи, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Комисията подбра тази извадка въз основа на обема на производството. Тази извадка се състоеше от четирима производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза съставляваха около 50 % от обема на производството. Комисията прикани заинтересованите страни да изложат коментарите си по временната извадка. Тъй като не бяха получени коментари по отношение на временната извадка, тя беше потвърдена. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
Изготвяне на извадка от вносители
(9)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(10)
Тридесет и един несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четирима несвързани вносители въз основа на най-големия обем на внос в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката.
(11)
Бяха получени коментари по отношение на структурата на собствеността на един от избраните вносители. Заинтересованите страни заявиха, че един вносител не следва да бъде включен в извадката, тъй като е свързан с производител от Съюза. Този вносител обаче не е бил свързан с нито един от производителите на Съюза през разследвания период, а едва впоследствие става свързан. Освен това понятието „несвързан вносител“ означава, че не е свързан с производители износители. Даден несвързан вносител всъщност може да бъде свързан с производител от Съюза.
Изготвяне на извадка от производители износители в Тайван
(12)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани всички производители износители в Тайван да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към представителството на Тайван към ЕС с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(13)
Общо девет предполагаеми производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири дружества (три от които са свързани) въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и с всички известни производители износители, които са засегнати, и с компетентните органи на засегнатата държава относно подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(14)
Разследването показа, че две включени в извадката дружества и двe оказали съдействие дружества, невключени в извадката, не отговарят на определението за производител износител, тъй като те действат само като преработващи центрове и използват разглеждания продукт като суровина в производството си. Беше установено, че тези дружества не разполагат със съоръжения за горещо или студено валцуване и тяхната добавена стойност е незначителна в сравнение с разходите за техните суровини. В действителност те купуват и продават различни видове от разглеждания продукт (вж. съображения 26 - 28 по-долу).
(15)
Едно от тези дружества обаче е свързано с включен в извадката производител износител. Поради това в разследването това дружество бе разгледано като принадлежащо към посочената група от дружества. След изключване от извадката на дружеството, което не отговаряше на определението за производител износител, оставащата извадка представлява поне около 48 % от общия обем на износа от Тайван за Съюза и около 80 % от продажбите на вътрешния пазар в Тайван. Поради това извадката все още е представителна.
(16)
Комисията изключи другите три дружества от изчисленията на индивидуалния дъмпингов марж и на равнището на отстраняване на вреда. В резултат на това за тези три дружества не е установена митническа ставка.
Индивидуално разглеждане
(17)
Един производител износител от Тайван поиска и му беше предоставено индивидуално разглеждане съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
Изготвяне на извадка от производители износители в КНР
(18)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани всички производители износители в КНР да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към компетентните органи на КНР с молба да посочат и/или да се свържат с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(19)
Осем производители износители в КНР предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири дружества, принадлежащи към две групи, въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички известни производители износители, които са засегнати, и с компетентните органи на засегнатата държава относно подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
б) Формуляри за заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), за производителите износители в КНР
(20)
За целите на прилагането на член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент Комисията изпрати формуляри за заявление за ТДПИ на всички оказали съдействие производители износители в КНР, избрани да бъдат включени в извадката, на невключените в извадката оказали съдействие производители износители, изразили желание да подадат заявление за индивидуално разглеждане съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент, на известните сдружения на производители износители, както и на компетентните органи на КНР. Нито един от производителите износители не е поискал ТДПИ.
в) Въпросник
(21)
Комисията изпрати въпросници на включените в извадката китайски и тайвански производители износители, на производителите износители, които желаят да подадат заявление за индивидуално разглеждане, на производителите в две потенциални държави аналог, както и на включените в извадката производители от Съюза, на включените в извадката несвързани вносители, както и на всички ползватели, които са заявили своя интерес.
(22)
Отговори на въпросниците бяха получени от четирима включени в извадката китайски производители износители, от четирима включени в извадката тайвански производители износители (включително двама тайвански производители износители, които се оказа, че не са производители износители), един тайвански производител износител, поискал индивидуално разглеждане, двама производители от САЩ (държава аналог), четиримата включени в извадката производители от Съюза, четирима включени в извадката несвързани вносители и шестима ползватели.
г) Проверки на място
(23)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Италия
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios и Madrid, Испания
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Франция.
Свързан стоманопреработващ център на Acciai Speciali Terni S.P.A.
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Италия.
Жалбоподател
-
Eurofer, Brussels, Белгия.
Производители износители в Тайван
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
-
YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung.
Производители износители в КНР
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan.
Свързан вносител в Съюза
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Германия.
(24)
Комисията проведе изслушвания, включително изслушвания със служителя по изслушванията с производители износители, сдружения и вносители.
1.4. Разследван период и разглеждан период
(25)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. („разследвания период“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(26)
Разглежданият продукт е плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китай и Тайван („разглежданият продукт“).
(27)
Студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани се използват за широка гама от приложения, например за производство на домакински уреди (например вътрешността на перални машини и съдомиялни), заварени тръби, медицински изделия, както и в хранително-вкусовата и автомобилната промишленост.
(28)
При разследването бе установено, че всичките различни видове на разглеждания продукт имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики и като цяло са използвани за едни и същи цели.
2.2. Сходен продукт
(29)
Установено бе, че студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, и студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани, произвеждани и продавани в засегнатите държави и в държавата аналог, по същество имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и същите видове основна употреба като студеновалцуваните плоски продукти от неръждаема стомана, произвеждани в засегнатите държави и продавани за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
2.3. Твърдения относно обхвата на продукта
(30)
Някои заинтересовани страни заявиха, че някои видове на продукта (включително тесните и прецизните ленти) следва да бъдат изключени от обхвата на разследването, тъй като производителите от Съюза не са в състояние да снабдяват изцяло тези пазарни сегменти. Промишлеността на Съюза обаче предостави доказателства, че те в действителност са в състояние да снабдяват изцяло тези пазарни сегменти.
(31)
По отношение на прецизните ленти същите страни също така заявиха, че генерална дирекция „Конкуренция“ на Европейската комисия е решила да изключи този вид на продукта от съответния продуктов пазар в своя анализ по дело за сливане Outokumpu/INOXUM (5). Въпреки това определянето на пазара съгласно дело за сливане се съсредоточава върху взаимозаменяемостта от гледна точка на търсенето и предлагането. При антидъмпингова процедура пазарът се определя от физическите характеристики на продукта, предмет на разследването. Поради това в дадена антидъмпингова процедура видовете на продукта може да се различават по отношение на някои параметри (широчина, отклонения, механични свойства). Освен това този вид на продукта е включен в разследването още от самото му начало, тъй като в хода на подкрепата за започване на процедура бе установен контакт с производители на прецизни ленти от Съюза.
(32)
Поради това Комисията отхвърли твърдението и запази непроменен продуктовия обхват на разследването.
3. ДЪМПИНГ
3.1. КНР
3.1.1. Нормална стойност
3.1.1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(33)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент Комисията определя нормалната стойност в съответствие с член 2, параграфи 1 - 6 от посочения регламент за производителите износители в КНР, които твърдяха и показаха, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от същия регламент и на които съответно може да се предостави ТДПИ.
(34)
За да може да определи дали са изпълнени критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, Комисията потърси необходимата информация, като поиска от засегнатите производители износители да попълнят формуляр за заявление за ТДПИ. Нито един от производителите износители не поиска ТДПИ.
3.1.1.2. Държава аналог
(35)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, беше определена въз основа на цената в трета държава с пазарна икономика. За тази цел трябваше да бъде избрана държава аналог.
(36)
В известието за започване Комисията уведоми заинтересованите страни, че предвижда да използва САЩ като подходяща държава аналог, и прикани заинтересованите страни да представят коментари.
(37)
Комисията се свърза с няколко потенциални държави аналог (Индия, Южна Африка, Южна Корея, Тайван и САЩ) и въз основа на получената информация поиска от 32 известни производители на сходния продукт в Южна Африка, Южна Корея и САЩ да предоставят информация. Информация за производители от Индия не бе получена, поради което Индия не можеше да бъде разгледана като потенциална държава аналог. Тайван е предмет на същото разследване, поради което за тази цел беше разгледана информацията, предоставена от разследваните производители.
(38)
Само двама производители от САЩ са отговорили на въпросника за производители от държавата аналог. Поради това Комисията трябваше да избира между САЩ и Тайван.
(39)
В САЩ има поне четирима големи производители на сходния продукт (трима са вертикално интегрирани, а единият не е) и общото производство и потребление са сравними с тези на КНР. В Тайван има една голяма, вертикално интегрирана група от производители, която е водеща на пазара, независимо че има няколко малки производители, които не са интегрирани. Производственият процес в САЩ е сходен с този в Тайван и поне с този на някои производители износители в КНР. Използваните в САЩ и Тайван суровини са предимно същите. В САЩ има антидъмпингови мита срещу Япония, Южна Корея и Тайван, а в Тайван - срещу КНР и Южна Корея. Вносът на сходния продукт в САЩ и Тайван обаче е значителен, като представлява съответно 17 и 37 % от тяхното общо потребление през разследвания период. Основните държави износители в САЩ включват: Мексико, КНР, Тайван, Франция, Финландия, Япония и Германия, а в Тайван: КНР, Южна Корея, Япония, Финландия и Виетнам.
(40)
На фона на тези обстоятелства се счита, че САЩ е по-подходяща за държава аналог поради две основни причини:
i)
докато в САЩ пазарът е много конкурентен, в Тайван пазарът и цените на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани зависят до голяма степен от една група от дружества;
ii)
вътрешният пазар на Тайван е много по-малък в сравнение с този на КНР и на САЩ.
(41)
Някои заинтересовани страни възразиха срещу използването на САЩ като държава аналог главно заради производствения процес и видовете суровини, използвани в производството, за които се твърди, че са различни. Те заявиха, че в това отношение Тайван, който също е предмет на настоящото разследване, е по-подходяща държава аналог от САЩ.
(42)
Комисията стигна на този етап до заключението, че САЩ е подходяща държава аналог съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.1.1.3. Нормална стойност (държава аналог)
(43)
Нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, беше определена въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители в държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(44)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на двамата оказали съдействие производители износители в държавата аналог е бил представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза на всеки включен в извадката производител износител през разследвания период. Въз основа на това бе установено, че общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на държавата аналог, реализиран от двамата оказали съдействие производители износители, е представителен.
(45)
След това Комисията определи видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ за Съюза на включените в извадката производители износители.
(46)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта през разследвания период с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(47)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
i)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; както и
ii)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(48)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през разследвания период. Комисията взе предвид всички сделки, отчетени като продажби на вътрешния пазар, тъй като нямаше основания за съмнение, че са предназначени за вътрешно потребление.
(49)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на въпросните видове на продукта през разследвания период, ако:
i)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
ii)
среднопретеглената цена на въпросния вид на продукта е по-ниска от производствените разходи за единица продукция.
3.1.2. Експортна цена
(50)
Включените в извадката производители износители продават за износ за Съюза директно на независими клиенти или, както при един производител износител - чрез свързано дружество, действащо като вносител.
(51)
В случаите, когато производителите износители са продавали разглеждания продукт за износ за Съюза директно на независими клиенти, експортната цена е била определена въз основа на експортните цени, реално платени или подлежащи на плащане за разглеждания продукт, продаван за износ в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(52)
В случаите, когато производителите износители са продавали разглеждания продукт за износ за Съюза чрез свързано дружество, действащо като вносител, експортната цена е била определена въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил препродаден за първи път на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В този случай бяха направени корекции на цената по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, включително разходите за реализация, общите и административните разходи и за реализиране на печалба.
3.1.3. Сравнение
(53)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители на базата на цената франко завода.
(54)
Когато това бе обосновано от необходимостта да се гарантира обективно сравнение, Комисията коригира нормалната стойност и/или експортната цена за разликите, отразяващи се на цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Корекции бяха направени за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи по опаковане, кредити, банкови такси и комисиони.
3.1.4. Дъмпингови маржове
(55)
За включените в извадката производители износители Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог (вж. съображения 43 - 49 по-горе) със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(56)
Въз основа на това установените временни среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка, навло) на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 1
Дъмпингови маржове, КНР
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Група на Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Група на TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
За оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления дъмпингов марж в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент. Следователно този марж бе определен въз основа на среднопретеглените дъмпингови маржове на включените в извадката производители износители.
(58)
Въз основа на това временният дъмпингов марж на оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, е 30,0 %.
(59)
По отношение на всички други производители износители в засегнатата държава Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи равнището на съдействие на производителите износители. Равнището на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е отчетено в статистическите данни за вноса на Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(60)
Равнището на съдействие бе сметнато за високо и въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на дружеството с най-високия дъмпингов марж, включен в извадката.
(61)
Временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 2
Дъмпингови маржове, КНР
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Група на Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Група на TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Други оказали съдействие дружества
30,0
Всички други дружества
34,9
3.2. Тайван
3.2.1. Нормална стойност
(62)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на всеки разследван производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Сред разследваните производители износители Комисията разгледа включените в извадката производители износители заедно с един производител износител, на когото е предоставено индивидуално разглеждане. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки производител износител е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза през разследвания период.
(63)
Комисията установи, че продажбите на вътрешния пазар, докладвани от разследваните производители износители, включват значителни количества от сходния продукт, продаден на дистрибутори, които впоследствие са го изнесли. Изчислението въз основа на наличните данни за производството от оказалите съдействие дружества и статистическите данни за вноса и износа на сходния продукт в Тайван потвърди, че продажбите на вътрешния пазар, докладвани от оказалите съдействие производители износители, са включвали около 50 % непреки експортни продажби, които не са били за вътрешно потребление.
(64)
Освен това Комисията установи, че на вътрешния пазар в Тайван е съществувала система на отстъпки. Един от включените в извадката производители износители обясни, че въпросната система е създадена с цел стимулиране на местните преработващи центрове (дистрибуторите), които впоследствие осъществяват износ на техните продукти от стомана. Тъй като цените на вътрешния пазар на двамата основни производители, включително отстъпките, са широко оповестявани на месечна основа на всички дистрибутори, дори при отсъствието на отстъпки, предоставени от други производители на техните клиенти, определянето на цените за стоки, предназначени за вътрешния пазар и съответно на тези за износ впоследствие, е било силно повлияно от системата за ценообразуване, която е съществувала в Тайван.
(65)
На фона на констатациите от проверките на място до трима от производителите износители бе отправено искане да прегледат отново продажбите, които са докладвали за вътрешния пазар в Тайван, и да изключат всички продажби, които не са били за вътрешно потребление. Те обаче само потвърждават, че не са били уведомени за крайното местоназначение на сходния продукт, който продават на клиентите си.
(66)
Както е обяснено в съображение 63 по-горе и с цел да се гарантира, че нормалната стойност се основава само на вътрешното потребление, Комисията приложи консервативен подход при временното изчисляване на дъмпинга, като използва докладваните продажби за крайни ползватели в Тайван. Комисията разгледа като краен ползвател всеки стопански субект, впоследствие преработвал сходния продукт в друг продукт, който вече не е сходният продукт. В продажбите на вътрешния пазар не са включени продажбите към дистрибутори и търговци, тъй като в хода на разследването Комисията установи, че единият от основните дистрибутори в Тайван, който е придобил голямо количество от сходния продукт - докладвано от неговите доставчици като продажби на вътрешния пазар, е изнесъл по-голямата част от закупените количества.
(67)
Въз основа на това бе установено, че общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар, реализиран от всеки разследван производител износител, е представителен.
(68)
След това Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете на продукта, продавани за износ за Съюза по отношение на разследваните производители износители, които имат представителни продажби на вътрешния пазар.
(69)
Комисията провери дали видовете на продукта, продавани от разследваните производители износители на вътрешния им пазар, са били представителни в сравнение с видовете на продукта, продавани за износ за Съюза в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта на независими клиенти през разследвания период представлява поне 5 % от общия обем на продажбите за износ за Съюза на идентичен или сравним вид на продукта.
(70)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби за независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта през разследвания период с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(71)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
i)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; както и
ii)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(72)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през разследвания период.
(73)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на въпросните видове на продукта през разследвания период, ако:
i)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
ii)
среднопретеглената цена на въпросния вид на продукта е по-ниска от производствените разходи за единица продукция.
(74)
Анализът на продажбите на вътрешния пазар показа, че за някои видове на продукта част от продажбите на вътрешния пазар са рентабилни и че среднопретеглените продажни цени са по-големи от производствените разходи. Съответно нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар през разследвания период, когато са изпълнени условията, определени в съображение 71 по-горе, или като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби, ако посочените условия не са изпълнени. Предвид липсата или недостатъчните продажби на някои видове на продукта или тъй като не са установени продажби при обичайни търговски условия, Комисията конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(75)
Нормалната стойност бе конструирана чрез добавяне на следното към средните производствени разходи на сходния продукт на разследваните производители износители през разследвания период:
i)
среднопретеглените разходи за реализация, общите и административните разходи, направени от разследваните производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, през разследвания период; както и
ii)
среднопретеглената печалба, реализирана от разследваните производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, през разследвания период.
(76)
За един от разследваните производители износители производствените разходи са коригирани. Тъй като значително количество от суровините, използвани за производството на сходния продукт, са осигурявани също така от свързан доставчик, Комисията замени разходите за закупуването на тези суровини с производствените разходи за суровините на разследваните производители износители.
(77)
За същия производител износител Комисията установи също така, че корекцията за стойността на скрапа е отчетена двойно, тъй като обемът на суровините, преобразувани в крайните продукти, е отчетен без скрап. Поради това Комисията отхвърля приспадането на стойността на скрапа от производствените разходи за крайния продукт.
(78)
За видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, са добавени средните разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата от сделките, осъществени при обичайни търговски условия на вътрешния пазар за тези видове. За видовете на продукта, които не са продавани изобщо на вътрешния пазар, или в случаите, когато не са установени продажби при обичайни търговски условия, са добавени среднопретеглените разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата от всички сделки, осъществени при обичайни търговски условия на вътрешния пазар.
3.2.2. Експортна цена
(79)
Разследваните производители износители продават разглеждания продукт за износ пряко на независими клиенти в Съюза или чрез независими дистрибутори в Тайван. Поради това експортната цена бе определена въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.2.3. Сравнение
(80)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на разследваните производители износители на базата на цена франко завода.
(81)
Когато това бе обосновано от необходимостта да се гарантира обективно сравнение, Комисията коригира нормалната стойност и/или експортната цена за разликите, отразяващи се на цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Корекции бяха направени за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи по опаковане, кредити, банкови такси и комисиони.
(82)
Включените в извадката производители износители не са използвали обменните валутни курсове, които им бяха предоставени във въпросниците във връзка с антидъмпинговата процедура преди проверките на място. Поради това Комисията преизчисли договорните стойности, като използва курсовете, предоставени във въпросниците.
3.2.4. Дъмпингови маржове
(83)
За разследваните производители износители, включително двете свързани дружества, включени в извадката, и дружеството, на което е предоставено индивидуално разглеждане, Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(84)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 3
Дъмпингови маржове, Тайван
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (индивидуално разглеждане)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. и Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
За оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления дъмпингов марж в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент. Следователно този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(86)
Въз основа на това временният дъмпингов марж на оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, е 10,9 %.
(87)
По отношение на всички други дружества в засегнатата държава Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи равнището на съдействие в КНР. Равнището на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е отчетено в статистическите данни за вноса на Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(88)
Равнището на съдействие в този случай бе сметнато за високо и въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на дружеството с най-високия дъмпингов марж.
(89)
Временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 4
дъмпингови маржове, Тайван
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. и Yieh United Steel Corporation
10,9
Други оказали съдействие дружества
10,9
Всички други дружества
12,0
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост и производство на Съюза
(90)
Девет известни производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през разследвания период. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(91)
Общото производство на Съюза през разследвания период бе определено на над 3 млн. тона. Комисията определи тази стойност въз основа на цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, като например информацията, предоставена от включените в извадката производители, както и данните от жалбата за другите производители от Съюза. Най-големият производител от Съюза нито оказа съдействие, нито се противопостави на жалбата. Шест производители на Съюза, съставляващи около 55 % от продажбите и производството в Съюза, оказаха съдействие на разследването. Както е посочено в съображение 8 по-горе, в извадката бяха включени четирима производители от Съюза, представляващи около 50 % от общото производство на Съюза на сходния продукт.
(92)
Заинтересованите страни заявиха, че един от включените в извадката производители от Съюза следва да бъде изключен от определението за промишленост на Съюза, тъй като е внесъл значителни количества от разглеждания продукт. Вносът на този производител от Съюза от засегнатите държави обаче съставлява по-малко от 5 % от общия внос на разглеждания продукт и по-малко от 2 % от техния обем на продажбите в Съюза. Въз основа на горепосоченото на този етап се поддържа твърдението, че въпросният производител от Съюза е част от промишлеността на Съюза.
(93)
Заинтересованите страни заявиха, че тъй като най-големият производител от Съюза не е включен в извадката, тя не е представителна. Както вече беше посочено, включените в извадката четирима производители от Съюза представляват около 50 % от общото производство на Съюза на сходния продукт. Поради това Комисията стигна до заключението, че извадката е представителна. Във всеки случай въпросният най-голям производител не заяви интерес.
4.2. Потребление на Съюза
(94)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на данните, предоставени от включените в извадката производители, за обема на продажбите на собственото производство на промишлеността на Съюза, данните от жалбата за другите производители от Съюза, както и статистическите данни на Евростат за обема на вноса на пазара на Съюза.
(95)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 5
Потребление в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Потребление на Съюза (в тонове)
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Индекс
100
103
103
104
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата, Евростат.
(96)
През разглеждания период потреблението на Съюза нараства устойчиво с 4 %.
4.3. Внос от засегнатите държави
4.3.1. Кумулативна оценка на въздействието на вноса от засегнатите държави
(97)
Комисията провери дали вносът на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(98)
Дъмпинговият марж, установен във връзка с вноса от КНР и Тайван, е над нивото de minimis, определено в член 9, параграф 3 от основния регламент. Обемът на вноса от всяка от засегнатите държави не е бил незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент. През разследвания период пазарните дялове на Тайван и КНР са съответно 5,1 % и 4,3 %.
(99)
Условията на конкуренция между дъмпинговия внос от КНР и Тайван и сходния продукт са били подобни. По-конкретно внесените продукти са се конкурирали взаимно, както и със сходния продукт, произведен в Съюза, тъй като всички продукти отговарят на едни и същи стандарти в световен мащаб и следователно са взаимозаменяеми. Също така те са продавани посредством едни и същи канали за продажба и на сходни категории клиенти.
(100)
Тайванската асоциация на производителите на желязо и стомана (TSIIA) заяви, че Комисията не следва да оценява кумулативно въздействието на дъмпинговия внос от КНР и Тайван. Тя твърдеше, че въпреки че студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани може да се считат за сходни по смисъла на основния регламент, продажбите на Тайван на пазара на Съюза нямат едни и същи условия на конкуренция като тези на китайския внос. Те се различават главно по отношение на марките и качеството, като тайванските продукти са с по-високо качество.
(101)
Твърдението по отношение на различните марки се отнася само за специалните продукти, чийто дял от вноса е по-малко от 1 %. Освен това всички продукти (на ЕС, Китай и Тайван) отговарят на едни и същи стандарти в световен мащаб и не бяха изтъкнати аргументи за количественото определяне на разликите във физическите свойства на сходния продукт, произведен в Съюза, и вносния продукт, поради което това твърдение е необосновано. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
(102)
Следователно всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, са изпълнени и вносът от КНР и Тайван бе разгледан кумулативно за целите на определянето на вредата.
4.3.2. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
(103)
Комисията определи обема на вноса въз основа на статистическите данни на Евростат. Пазарният дял на вноса бе установен на същата основа.
(104)
Вносът в Съюза от засегнатите държави се променя по следния начин:
Таблица 6
Обем на вноса и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от КНР (в тонове)
56 477
95 876
87 759
143 420
Индекс
100
170
155
254
Пазарен дял (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Индекс
100
165
151
243
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
127 664
173 968
132 392
169 097
Индекс
100
136
104
132
Пазарен дял (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Индекс
100
133
101
127
Обем на вноса от засегнатите държави (в тонове)
184 140
269 845
220 151
312 517
Индекс
100
147
120
170
Пазарен дял (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Индекс
100
143
116
163
Източник: Евростат.
(105)
Между 2010 г. и разследвания период кумулираният внос от засегнатите държави се увеличава със 70 % от 184 140 тона на 312 517 тона. През разглеждания период вносът бележи трайно нарастване, с изключение на 2012 г., когато обемите на вноса са били по-високи, отколкото през 2010 г., но под равнището през 2011 г.
(106)
Кумулативният пазарен дял нараства с 63 % - от 5,8 на 9,5 % през разглеждания период. Подобно на обема на вноса пазарният дял бележи трайно нарастване през разглеждания период, с изключение на 2012 г.
4.3.3. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
(107)
Комисията определи цените на вноса въз основа на стойността и обема на вноса от статистическите данни на Евростат. Подбиването на цените на вноса бе установено въз основа на отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза, включените в извадката производители износители и производителя износител, на когото е предоставено индивидуално разглеждане, както е посочено в съображение 17 по-горе.
(108)
Среднопретеглената цена на вноса в Съюза от засегнатите държави се променя по следния начин:
Таблица 7
Цени на вноса
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
КНР (евро/тон)
2 175
2 280
2 253
2 008
Индекс
100
105
104
92
Тайван (евро/тон)
2 268
2 414
2 143
1 897
Индекс
100
106
94
84
Засегнати държави (евро/тон)
2 239
2 366
2 187
1 948
Индекс
100
106
98
87
Източник: Евростат.
(109)
Цените на вноса от КНР и Тайван първоначално са се увеличили с 6 процентни пункта между 2010 и 2011 г. Впоследствие те са намалели с 19 процентни пункта, което води до общ спад от 13 %. При цените на вноса от КНР и Тайван се наблюдава сходна тенденция, с изключение на 2012 г., когато все още има сравнително високи цени на вноса от КНР, но при вноса от Тайван цените вече са сравнително ниски. И за двете държави цените са намалели още повече между 2012 г. и разследвания период.
(110)
Комисията определи подбиването на цените през разследвания период, като сравни:
i)
среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода; както и
ii)
съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта, внасян от разследваните китайски и тайвански производители, за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за разходи след вноса.
(111)
Сравнението на цените беше извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, при необходимост със съответните корекции, и след приспадане на всички отстъпки, комисиони и разходи за доставка. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 9,6 и 11,3 % от вноса от засегнатите държави на пазара на Съюза.
(112)
Разследването показа, че почти винаги производителите износители продават на независими дистрибутори или на стоманопреработващи центрове, докато промишлеността на Съюза продава на дистрибутори, стоманопреработващи центрове и крайни потребители. Разследването обаче не показа, че тази разлика в равнището на търговията е оказала въздействие върху цените. Напротив, независими дистрибутори и стоманопреработващи центрове заявиха, че не са получили по-благоприятни условия на продажба от страна на производителите на Съюза в сравнение с ползвателите.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(113)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(114)
Както беше посочено в съображение 8 по-горе, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка. В нея бяха включени четирима производители.
(115)
За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, предоставени от включените в извадката производители, както и данните от жалбата за другите производители от Съюза. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията оцени микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. Данните се отнасяха до включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(116)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и равнище на дъмпинговия марж.
(117)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
(118)
Заинтересованите страни заявиха, че за оценката на вредата следва да се използват последователно данните на включените в извадката производители от Съюза, вместо показателите да се разделят на макроикономически и микроикономически. Те заявиха, че отделният анализ на макроикономическите и микроикономическите показатели е предмет на манипулация от жалбоподателя, тъй като жалбоподателят би могъл да насочи събирането на данни на макроикономическо равнище, понеже решението, дали специфичен показател е макроикономически или микроикономически, се основава на наличието на информация.
(119)
Комисията определи и анализира макроикономическите показатели, както са констатирани на равнището на Съюза, а не само на равнището на включените в извадката производители от Съюза. Смята се, че по отношение на макроикономическите показатели пълните данни за цялата промишленост на Съюза, включваща и данните от включените в извадката дружества, отразява по-пълноценно състоянието през разглеждания период, отколкото данните само за част от промишлеността.
(120)
Предоставените от жалбоподателя данни за оценката на макроикономическите показатели бяха счетени за точни и надеждни. Валидността на данните бе сверена с информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза. Единствено за целите на аргументацията, анализ на вредата, при който последователно се използват само данните, предоставени от включените в извадката производители от Съюза, би показал макроикономическите показатели в по-отрицателна светлина. Нямаше основания да се определи, че жалбоподателят умишлено е скрил информация с цел да се манипулира анализът на вредата. Поради това няма причина да не се вземе предвид предоставената от жалбоподателя информация по отношение на макроикономическите показатели. Следователно не може да се приеме твърдението, че анализът на всички показатели за вредата следва да бъде ограничен единствено до информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(121)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет (на равнище студено валцуване) и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 8
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (в тонове)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Индекс
100
99
101
95
Производствен капацитет (в тонове)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Индекс
100
102
103
104
Използване на капацитета (%)
77
74
75
70
Индекс
100
97
98
92
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(122)
Между 2010 и 2012 г. обемът на производството се е задържал на стабилни нива. Между 2012 г. и разследвания период обемът на производството е намалял значително с 6 процентни пункта, което води до общ спад от 5 % независимо от стабилното търсене.
(123)
В същото време през разглеждания период производственият капацитет се е увеличил умерено с 4 %. Лекото увеличение на производствения капацитет може да се обясни с по-доброто използване на съоръженията благодарение на програми за ефективност, предприети от промишлеността на Съюза.
(124)
В резултат на това използването на капацитета e намаляло с 8 % през разглеждания период. Известно е, че използване на капацитета в размер на 100 % не е постижимо и устойчиво в дългосрочен план в сектора на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани. През разглеждания период обаче използването на капацитета, постигнато от промишлеността на Съюза, се счита за далеч по-ниско от използването на капацитета от повече от 90 %, което се счита за постижимо при устойчиво, дългосрочно равнище на производството. Освен това, тъй като разликата в производствения капацитет и устойчивото, дългосрочно равнище на производството е незначителна, това не е можело да има отражение върху низходящата тенденция, наблюдавана при промишлеността на Съюза.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(125)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Индекс
100
100
103
100
Пазарен дял (%)
84
81
84
80
Индекс
100
97
100
95
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(126)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е стабилен, с малко по-високи обеми на продажбите през 2012 г.
(127)
Тъй като потреблението на Съюза се увеличава през разглеждания период, както е посочено в съображение 96 по-горе, сравнително стабилните обеми на продажбите водят до намаление от 5 % на пазарния дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Подобно на обема на продажбите 2012 г. показва по-положителна картина.
4.4.2.3. Растеж
(128)
Както е описано по-горе, през разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е бил относително стабилен на разрастващия се пазар. В същото време вносът от засегнатите държави нараства значително. В резултат на това растежът на пазара от около 140 000 тона през разглеждания период почти изцяло е бил от полза за вноса от засегнатите държави, които през същия период са увеличили своите обеми с около 128 000 тона. Поради това промишлеността на Съюза не е могла изобщо да се възползва от растежа на пазара.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(129)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 10
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой наети лица
13 223
12 978
12 471
11 820
Индекс
100
98
94
89
Производителност (тон/наето лице)
242
235
258
257
Индекс
100
97
107
106
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(130)
Броят на наетите лица в промишлеността на Съюза е намалял с 2 процентни пункта през 2011 г., с още 4 процентни пункта през 2012 г. и с други 5 процентни пункта през разследвания период, което ясно показва низходяща тенденция. Това може да се дължи на прилагането на различни планове за ефективност на производителите от Съюза и на намалението на обема на производството.
(131)
Промишлеността на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани по принцип се счита за капиталоемък отрасъл. Въпреки това степента на заетост, осигурена от промишлеността на Съюза, е достатъчна. Също така разходите за труд са вторият по значение разходен фактор след суровините и средно съставляват около 10 - 15 % от общите разходи. Следователно заетостта е уместен показател за вредата за тази промишленост.
(132)
През 2011 г. производителността на промишлеността на Съюза леко се е понижила с 3 процентни пункта, след което през 2012 г. се е увеличила с 10 процентни пункта, а през разследвания период се е понижила отново с 1 процентен пункт. Като цяло през разглеждания период тя е нараснала с 6 процентни пункта от 242 тона/наето лице на 257 тона/наето лице независимо от намаляващия брой на наетите лица, което показва по-високата ефективност.
4.4.2.5. Равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(133)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Въздействието на равнището на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза е значително, като се имат предвид обемът и цените на вноса от засегнатите държави.
(134)
Това е второто антидъмпингово разследване относно разглеждания продукт. Вносът на същия продукт с произход от КНР, Южна Корея и Тайван вече е бил предмет на разследване през 2008 - 2009 г. (6). Макар че това разследване не е довело до налагане на антидъмпингови мерки, при разследването беше установено временно, че по това време вече е имало дъмпинг (7).
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(135)
През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 11
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средна единична продажна цена в Съюза (евро/тон)
2 428
2 572
2 358
2 159
Индекс
100
106
97
89
Производствени разходи за единица продукция (евро/тон)
2 247
2 345
2 149
1 939
Индекс
100
104
96
86
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(136)
През разглеждания период продажните цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се понижили с 11 %. При все че цените са се увеличили с 6 % през 2011 г., впоследствие те са паднали със 17 процентни пункта до края на разглеждания период.
(137)
Производствените разходи за единица продукция за общото производство на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани (включително евентуално изнасяните стоки) са се понижили с 14 % през разглеждания период. Продажните цени и производствените разходи за единица продукция обаче не са пряко сравними, понеже има определена разлика във времето между производството и продажбата. Предвид факта, че средното равнище на запасите на промишлеността на Съюза представлява около 15 % от оборота, времевият интервал между производството и продажбата е средно 2 месеца.
(138)
Най-общо производствените разходи, както и продажните цени зависят от развитието на цените на суровините, предимно хром и никел. Действително цените, начислявани от промишлеността на Съюза, следват т.нар. механизъм за „надбавка за легиращи елементи“. В рамките на този механизъм цените се състоят от фиксирана „базова цена“ и „надбавка за легиращи елементи“, които се променят в зависимост от химическия състав на марката на стоманата и котировките на сплавите на Лондонската метална борса (ЛМБ). Ето защо цените са свързани с марката на стоманата и със съответните разходи за суровини.
(139)
Заинтересованите страни посочиха, че тенденциите при продажните цени на промишлеността на Съюза следва да се анализират, като се изключи „надбавката за легиращи елементи“. Тъй като промишлеността на Съюза не влияе върху цената на никела, заинтересованите страни твърдят, че Комисията следва да разгледа само „базовата цена“.
(140)
Действително общата цена се състои от базовата цена и надбавката за легиращи елементи и клиентите обикновено са наясно с това разделение. Разследването обаче показа, че през разследвания период тези два ценови елемента обикновено не са били декларирани отделно във фактурата. В такива случаи те обикновено също не са посочени отделно в търговските документи, предхождащи фактурата, като например поръчката или потвърждението ѝ.
(141)
Поради това развитието на базовата цена беше анализирано въз основа на публично достъпна информация, представена от заинтересованите страни. Тази информация показва подробна разбивка на общата цена, начислена за продукти от стомана марка 304 (8) в Германия (9) в базовата цена и надбавката за легиращи елементи. Макар че надбавката за легиращи елементи е варирала в зависимост от развитието на разходите за суровините, през разглеждания период базовата цена непрекъснато е намалявала - с около 20 % от около 1 200 евро/тон през 2010 г. до около 1 000 евро/тон през разследвания период. Макар че размерът на намалението може да не е непременно представителен за всички продукти и за всички производители от Съюза, той е в подкрепа на заключението, че не само равнището на надбавката за легиращи елементи, но и равнището на базовата цена са следвали низходяща тенденция.
4.4.3.2. Разходи за труд
(142)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 12
Средни разходи за труд на наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд на служител (в евро)
57 071
58 068
59 684
61 826
Индекс
100
102
105
108
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(143)
Средните разходи за труд на наето лице са се увеличавали през разглеждания период и като цяло са нараснали с 8 % между 2010 г. и разследвания период.
4.4.3.3. Запаси
(144)
През разглеждания период равнищата на складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 13
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Складови наличности в края на периода (в тонове)
242 166
238 818
208 021
225 418
Индекс
100
99
86
93
Складови наличности в края на периода като процент от производството
15 %
16 %
14 %
15 %
Индекс
100
103
90
99
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(145)
Обемът на складовите наличности е останал доста стабилен между 2010 и 2011 г., след което се е понижил с 13 процентни пункта през 2012 г. и леко се е увеличил със 7 процентни пункта през разследвания период. Като цяло през разглеждания период той е намалял със 7 %. Тъй като по-голяма част от производството се извършва по поръчка, стоковите наличности не са значим показател за тази промишленост.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(146)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 14
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Индекс
- 100
- 214
- 330
- 253
Паричен поток (в милиони евро)
- 199
107
- 10
- 39
Индекс
- 100
54
- 5
- 20
Инвестиции (в милиони евро)
1 504
1 375
1 279
1 244
Индекс
100
91
85
83
Възвръщаемост на инвестициите (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Индекс
- 100
- 246
- 370
- 269
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(147)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. Рентабилността на включените в извадката производители е била отрицателна през разглеждания период - тя е намаляла с 1,5 процентни пункта между 2010 и 2012 г., леко се е възстановила през разследвания период с 0,5 процентни пункта, достигайки - 1,6 %. Както е обяснено в съображение 141 по-горе, отрицателната рентабилност се дължи най-вече на непрекъснато намаляващата базова цена, а не на колебанията на цените на суровините, като например никел.
(148)
Нетният паричен поток представлява способността на производителите от Съюза да самофинансират дейностите си. През три от четирите разглеждани години паричният поток е бил отрицателен - той се е подобрил през 2011 г., но след това отново е започнал да намалява. Временното подобрение през 2011 г. се дължи до голяма степен на значителното намаление на складовите наличности на полуготови продукти.
(149)
При инвестициите се наблюдава низходяща тенденция - през 2011 г. те са намалели с 9 %, през 2012 г. с още 6 % и с други 2 % през разследвания период. Като цяло паричните потоци са намалели със 17 % през разглеждания период.
(150)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Тя е била отрицателна през четирите разглеждани години. През 2011 г. тя се е понижила със 146 %, през 2012 г. - с още 124 %, достигайки - 3,1 % през разследвания период.
(151)
Способността за привличане на капитал на четиримата включени в извадката производители е повлияна отрицателно, тъй като заради отрицателните данни за рентабилността те не са били в състояние да получат финансиране от банки. Производителите е трябвало трябва да използват средствата, предоставяни от други дружества от групата.
4.4.4. Заключение относно вредата
(152)
През разглеждания период повечето от показателите за вредата на промишлеността на Съюза са отбелязали негативна тенденция. Обемът на производството е намалял с 5 %, което води до намаление на използването на капацитета от 8 %. Стабилните обеми на продажбите на разрастващия се пазар са довели до намаление на пазарния дял от 5 %. Заетостта е намаляла с 11 %, а разходите за труд са се увеличили с 8 %. Инвестициите са намалели със 17 %, а възвръщаемостта на инвестициите е останала отрицателна през разглеждания период и показва влошаваща се тенденция.
(153)
Единствените фактори за вредата, които ясно показват леко положителна тенденция, са производственият капацитет и производителността. Във всеки случай това нарастване на производствения капацитет е в синхрон с нарастването на потреблението през разглеждания период. Нарастването на производителността се дължи на намаляването на броя на наетите лица.
(154)
При някои фактори за вредата, като пазарен дял, продажни цени, производствени разходи, временно се наблюдава по-положително развитие през 2011 или 2012 г. в сравнение с предходната година, след което те отново са се понижили. Рентабилността е останала отрицателна през четирите години, а паричният поток - през три от тях.
(155)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна на този етап до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(156)
В съответствие с член 3, параграф 6 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Това са: вносът от трети държави, износът на промишлеността на Съюза, разходите за енергия, свръхкапацитетът и конкуренцията в рамките на Съюза.
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(157)
През разглеждания период потреблението на Съюза се е увеличило с 4 %, като в същото време обемът на вноса от засегнатите държави се е увеличил със 70 %, а пазарният дял на промишлеността на Съюза показва низходяща тенденция. Установено е, че има връзка между това, че вносът е увеличил пазарния си дял, а промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял. Нарастването на пазарния дял на вноса се забавя през 2012 г. и отново се засилва през разследвания период, докато спадът на пазара на промишлеността на Съюза също така се забавя през 2012 г. и намалява отново през разследвания период. Поради това е ясно, че загубеният пазарен дял на промишлеността на Съюза има връзка с нарастването на дъмпинговия внос.
(158)
През разглеждания период цените на вноса от засегнатите държави са намалели с 13 %. През същия период цените на промишлеността на Съюза са намалели с 11 %. През разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %, като по този начин е упражнявал ценови натиск върху промишлеността на Съюза. Цените на увеличаващия се дъмпингов внос от засегнатите държави не са позволили на промишлеността на Съюза да запази пазарния си дял и да стане печеливша.
(159)
Заинтересованите страни заявиха, че внасяните продукти от засегнатите държави не са се конкурирали с продуктите, продавани от промишлеността на Съюза. Твърди се, че вносът от засегнатите държави касае предимно тънки продукти с дебелина от под 2 mm и че продуктите с по-голяма дебелина са доставяни главно от промишлеността на Съюза. Това твърдение не е потвърдено от фактите, установени от разследването. В действителност производителите износители и промишлеността на Съюза продават продукти с дебелина, превишаваща 2 mm, както и тънки продукти с по-малка дебелина. Също така съотношението на дебелите спрямо тънките продукти от средно около 30 - 35 % е подобно за промишлеността на Съюза и за включените в извадката производители износители от засегнатите държави.
(160)
Заинтересованите страни заявиха, че няма връзка между обема и цените на вноса от КНР, от една страна, и рентабилността на промишлеността на Съюза, от друга. По-конкретно те се позоваха на спада на вноса и на стабилните цени от КНР през периода 2011 - 2012 г., за които се твърди, че не може да са били причина за намалението на средните цени на пазара на Съюза. В същото време загубите на промишлеността на Съюза са се увеличили, а обемът на продажбите е бил сравнително стабилен.
(161)
Този анализ обаче е съсредоточен избирателно само върху две отделни години, а не върху целия разглеждан период. При анализа на целия период става ясно, че голямото увеличение на дъмпинговия внос е довело не само до влошаване на рентабилността, но и до загуба на пазарен дял на промишлеността на Съюза, както и спад в производството, използването на капацитета, заетостта, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите. При все че през 2012 г. е имало отклонения от общата тенденция, резултатите са останали отрицателни. Целта на оценката на показателите за вредата в рамките на по-дълъг период от четири години е именно да се избегне извеждането на заключения въз основа на изолирани събития, ако има такива. Във всеки случай въздействието на дъмпинговия внос и от двете засегнати държави беше оценено кумулативно поради причините, обяснени в съображения 97 - 102 по-горе. Поради това не е обосновано да се оценява самостоятелното въздействие на дъмпинговия внос само от КНР.
(162)
Заинтересованите страни заявиха, че пазарният дял, който промишлеността на Съюза е загубила за сметка на вноса от Тайван, е бил незначителен. Според предоставената в жалбата информация през разследвания период тайванският внос е имал пазарен дял от 4,98 % и той се е увеличил с 1,09 % между 2010 г. и разследвания период. Заинтересованите страни заявиха, че поради това е било невъзможно тайванският износ да е причинил вредата, която жалбоподателите твърдят, че са претърпели.
(163)
Според констатациите на разследването пазарният дял на вноса от Тайван се е увеличил като цяло през разглеждания период и е достигнал 5,1 % през разследвания период. Освен това разследването ясно установи, че този дъмпингов внос значително е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Ето защо, обратно на твърдението на заинтересованата страна, дъмпинговият внос от Тайван е упражнявал ценови натиск и заедно с дъмпинговия внос от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза, както бе посочено по-горе. Припомня се, че въздействието на дъмпинговия внос от двете засегнати държави беше оценено кумулативно поради причините, обяснени в съображения 97 - 102 по-горе. Поради това въздействието на дъмпинговия внос само от Тайван не беше оценено самостоятелно.
(164)
Заинтересованите страни заявиха, че количеството на тайванския внос е било завишено, тъй като за него се твърди, че включва значителни количества студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР или Корея, които са били неправомерно декларирани с произход от Тайван. Това твърдение обаче не бе подкрепено с доказателства.
(165)
Оказалите съдействие тайвански дружества (производители и други оказващи съдействие страни) обаче са докладвали за износ, съставляващ по-голямата част от общия обем на тайванския внос. Поради това продуктите, за които се твърди, че са погрешно декларирани като не от Тайван, биха могли да имат много ограничено въздействие, ако има такива.
(166)
Заинтересованите страни заявиха, че цените на китайските и тайванските производители износители, подобно на тези на промишлеността на Съюза, са следвали цената на никела. Макар действително да може да се окаже, че във времето развитието на цените на производителите износители е следвало развитието на цените на суровините, това не отговаря на въпроса за цената на никела в абсолютно изражение. В това отношение разследването установи, че китайските и тайванските цени са подбивали цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %. Ако е валидно твърдението, че китайските и тайванските цени, както и цените на промишлеността на Съюза, са следвали сходна тенденция през разглеждания период, това само би довело до заключението, че през целия разглеждан период износът от Китай и Тайван е подбивал цените на промишлеността на Съюза с подобен марж.
(167)
Заинтересованите страни заявиха, че твърдението за увеличение на инвестициите не показва, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Това твърдение обаче не бе потвърдено от разследването. В действителност инвестициите непрекъснато са намалявали, а общо намалението е възлязло на 17 % през разглеждания период, както е посочено в съображение 149 по-горе.
(168)
Комисията стигна на този етап до заключението, че увеличеният дъмпингов внос на ниски цени от засегнатите държави е причината за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Внос от трети държави
(169)
През разглеждания период обемът на вноса от други държави извън ЕС се е променял, както следва:
Таблица 15
Износ от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Индия
Обем (в тонове)
17 568
29 437
33 763
61 855
Индекс
100
168
192
352
Пазарен дял (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Средна цена (EUR/тон)
1 912
2 421
2 218
2 098
Индекс
100
127
116
110
Южна Корея
Обем (в тонове)
72 256
70 297
62 047
92 189
Индекс
100
97
86
128
Пазарен дял (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Средна цена(EUR/тон)
1 932
2 112
1 891
1 839
Индекс
100
109
98
95
Южна Африка
Обем (в тонове)
66 142
51 788
50 718
51 907
Индекс
100
78
77
78
Пазарен дял (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Средна цена (EUR/тон)
2 302
2 355
2 102
1 943
Индекс
100
102
91
84
САЩ
Обем (в тонове)
94 923
82 387
82 624
90 947
Индекс
100
87
87
96
Пазарен дял (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Средна цена (EUR/тон)
2 695
2 943
2 646
2 304
Индекс
100
109
98
85
Други трети държави
Обем (в тонове)
85 674
109 406
74 897
59 204
Индекс
100
128
87
69
Пазарен дял (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Средна цена (EUR/тон)
2 450
2 659
2 715
2 669
Индекс
100
109
111
109
Общо за всички трети държави, с изключение на засегнатите държави
Обем (в тонове)
336 564
343 313
304 049
356 102
Индекс
100
102
90
106
Пазарен дял (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Средна цена (EUR/тон)
2 351
2 549
2 371
2 156
Индекс
100
108
101
92
Източник: Евростат.
(170)
През разследвания период третите държави с най-голям обем на вноса са били Индия, Южна Корея, Южна Африка и САЩ с пазарен дял, вариращ между 1,6 и 2,8 %. Пазарният дял на всички други трети държави е бил 10,8 %.
(171)
През по-голямата част от разглеждания период вносът от Индия е бил незначителен - 1 % или по-малко. Той е превишил прага от 1 % само веднъж - през разследвания период, когато вносът от Индия е имал пазарен дял от 1,9 %.
(172)
През разглеждания период пазарният дял на Южна Корея е бил сравнително стабилен, като през периода 2010 - 2012 г. намалява от 2,3 % на 1,9 %, след което накрая през разследвания период се увеличава до едва 2,8 %.
(173)
През разглеждания период вносът от Южна Африка и САЩ показва тенденция на спад. Пазарният дял на вноса от Южна Африка е намалял от 2,1 на 1,6 %, а този на вноса от САЩ - съответно от 3,0 на 2,8 %.
(174)
Що се отнася до цените по данни на Евростат, може да се отбележи, че само цената на вноса от Южна Корея е била по-ниска от цената на вноса от КНР и Тайван, докато вносът от Южна Африка е бил на подобни цени, а вносът от Индия и САЩ - на по-високи цени. Все пак следва да се отбележи, че разглежданият/сходният продукт се състои от различни марки стомана, което води до значителни ценови разлики, които не са могли да бъдат взети предвид в средните цени от Евростат.
(175)
Заинтересованите страни се позоваха на вноса от други трети страни, включително САЩ, Южна Корея, Индия и Южна Африка. Те заявиха, че този внос трябва да е оказал въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, и тъй като има значителен внос от други трети държави, които не са предмет на разследването на Комисията, вносът от КНР и Тайван следва да не се счита за отговорен за вредата, причинена от внос от други държави.
(176)
Както е описано по-горе, през разследвания период, наред с другите държави, от които произлиза вносът в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, Тайван и КНР са с най-голям пазарен дял (съответно 5,1 % и 4,3 %). Вносът на никоя друга държава не е надхвърлил пазарен дял от 3 % през разглеждания период. Също така докато пазарният дял на засегнатите държави се е увеличил с 3,7 процентни пункта през разглеждания период, като цяло пазарният дял на вноса от трети държави, различни от засегнатите държави, се е запазил стабилен, като през разглеждания период е нараснал с едва 0,2 процентни пункта.
(177)
Предвид стабилната тенденция на обема на вноса Комисията стигна до временното заключение, че вносът от други трети държави не е допринесъл в значителна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.2. Износ на промишлеността на Съюза
(178)
През разглеждания период обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се е променял, както следва:
Таблица 16
Износ на включените в извадката производители от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (в тонове)
185 377
188 431
182 370
178 010
Индекс
100
102
98
96
Средна цена (евро/тон)
2 148
2 353
2 082
1 915
Индекс
100
110
97
89
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(179)
Обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза намалява след еднократно увеличение през 2011 г. както по отношение на обема, така и на продажните цени. Като цяло обемът на износа на включените в извадката производители е представлявал около 12 % от общото им производство. Въпреки че свитият внос може да е допринесъл за спада в производството, като се има предвид ниският обем на износа спрямо продажбите в Съюза, приносът на износа за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, би бил много ограничен.
5.2.3. Разходи за енергия, свръхкапацитет
(180)
Заинтересованите страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на високите разходи за енергия, за които се твърди, че са с 20 % по-високи, отколкото в КНР. Енергията обаче е само незначителен разходен фактор за производството на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, като обикновено съставлява по-малко от 10 % от общия размер на разходите. Като се остави настрана въпросът, дали разходите за енергия отразяват или не пазарните стойности в КНР, разликата в цената за енергия не може да е нанесла вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(181)
Заинтересованите страни заявиха, че противно на предоставената в жалбата информация промишлеността на Съюза е понесла значителен свръхкапацитет. Комисията отбеляза, че използването на капацитета на промишлеността на Съюза е намаляло от 77 % през 2010 г. до 70 % през разглеждания период. Производственият капацитет на промишлеността на Съюза и потреблението на пазара на Съюза обаче са се развили успоредно - увеличават се с по 4 % през разглеждания период. Следователно загубата на използване на капацитет се дължи на неспособността на промишлеността на Съюза да се възползва от разрастващия се пазар, тъй като този растеж е бил поет от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Поради това твърдението за сръхкапацитет е по-скоро резултат от дъмпинговия внос, отколкото причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(182)
Комисията стигна до заключението, че разходите за енергия, както и твърдяният свръхкапацитет на промишлеността на Съюза не може да са били причина за вредата, понесена от нея.
5.3. Опасения във връзка с конкуренцията
(183)
Заинтересованите страни заявиха, че вносът на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от КНР е нараснал в отговор на концентрацията на капацитет в Съюза до малък брой доставчици, когато ползвателите в Съюза са имали ограничен брой доставчици от Съюза. През последните десет години обаче на пазара на Съюза винаги е имало четирима средни и няколко по-малки доставчици. Макар че при някои от тези дружества има промяна на собствеността през този период, броят на доставчиците е останал стабилен. Следователно увеличението на дъмпинговия китайски внос не може да е било причинено от намаление на броя на доставчиците в Съюза.
(184)
Заинтересованите страни заявиха, че пазарът на Съюза е бил силно концентриран и вносът от засегнатите държави не може да е нанесъл вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Те заявиха, че обемът на вноса от Азия не е бил достатъчен, за да ограничи конкуренцията и не може да е попречил на промишлеността на Съюза да увеличи своите цени. В това отношение същите страни се позоваха на решението относно сливане на Комисията, прието за одобряване на сливането (при спазване на поетите задължения) между Outokumpu и Inoxum (10) през ноември 2012 г. („решението относно сливането на Outokumpu“).
(185)
Анализът при процедура по сливане и при антидъмпингово разследване обаче се отнася до различни правни рамки, които имат различни цели. При процедура по сливане се анализира дали предложеното сливане би породило опасения за конкуренцията, докато при антидъмпингово разследване се анализира дали промишлеността на Съюза е изложена на вредоносен дъмпинг.
(186)
Във всеки случай в решението относно сливането на Outokumpu беше проучено дали придобиването на Inoxum от страна на Outokumpu би довело до участник с господстващо положение на пазара на Съюза. Комбинираният субект между Outokumpu и Inoxum би имал общ пазарен дял от над 50 % и това би намалило броя на основните производители от четири на три. Това решение за сливане задължи Outokumpu да продаде част от Inoxum, включително производственото предприятие Acciai Speciali Terni (AST). Целта на тази продажба е била именно да защити конкуренцията на пазара на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани в Съюза и планираният слят субект (Outokumpu и всички активи на Inoxum, включително AST) с пазарен дял от над 50 % от пазара на Съюза въобще не е бил реализиран. Вместо това все още има четирима средни и няколко по-малки участници, конкуриращи се помежду си, като никой от тях не разполага с пазарната мощ, която щеше да има предложеният слят субект, предмет на анализа в делото по сливане.
(187)
Заинтересованите страни също така се позоваха на посочения в решението относно сливането на Outokumpu факт, че производителите от Съюза не са били ограничени от вноса от Азия през периодите, когато поради колебания в цените на никела, обменните курсове и ниските цени на никела на ЛМБ вносът от Азия е бил по-малко конкурентоспособен. В решението относно сливането на Outokumpu беше отбелязано, че „дори ако натискът, упражняван от вноса, не е силен понастоящем, има вероятност той да се увеличи в бъдеще“ (11), което след това доведе до оценка на вероятното развитие на пазара. Настоящото разследване показа следното: през разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е достигнал пазарен дял от 9,5 % и се е увеличил със 70 % в сравнение с 2010 г. Също така беше установено, че този дъмпингов внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %.
(188)
Освен това фактът, че търсенето на пазара на Съюза е сравнително стабилно дори при значителни колебания на цените, не означава, че купувачите не са чувствителни към цените. Макар че по-ниските цени, предлагани от износителите, не водят до увеличено потребление на пазара на Съюза, разследването ясно показа, че купувачите са готови да купуват все по-големи количества от вноса на ниски цени. Тъй като въпросният внос на ниски цени не създава допълнително търсене, тези продажби са за сметка на продажбите на останалите участници на пазара, главно за сметка на промишлеността на Съюза.
(189)
Разследването потвърди, че промишлеността на Съюза продава по-широка продуктова гама от тази на оказалите съдействие производители износители. През разследвания период обаче около 75 % от продажбите на промишлеността на Съюза са свързани с четирите най-разпространени марки стомана (304, 304L, 316L и 430). Износителите от засегнатите държави продават всички посочени марки при голям избор по отношение на широчината, дебелината и покритието. Също така продуктите извън обхвата на въпросните марки са в пряка конкуренция, тъй като те също са били продавани от износителите от засегнатите държави.
(190)
Нито една от заинтересованите страни не повдигна въпроси относно качеството на продукта в настоящото разследване. В решението относно сливането на Outokumpu е установено, че при все че качеството на продукцията на производители извън ЕС може средно да се счита за сравнимо с това на европейските производители (12), в него се определя също така, че клиентите със специфични изисквания не могат да закупуват в Азия (13). Както е описано по-горе обаче, по-голямата част от продажбите на промишлеността на Съюза са стоки, при които качеството е сравнимо.
(191)
Други въпроси, които възпрепятстват някои клиенти да закупуват внасяните студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, са свързани с по-дългите технологични срокове предвид по-дългия превоз от засегнатите държави и по-малко благоприятните условия на плащане, предлагани от производителите в засегнатите държави. Тези въпроси са от значение главно за клиенти, които купуват директно от предприятието, което касае едва около една трета от пазара на Съюза.
(192)
В същото време по-голямата част от продажбите са осъществени чрез стоманопреработващи центрове, което касае около две трети от пазара на Съюза. Действително почти всички продажби от засегнатите държави са осъществени чрез независими преработващи центрове, които също купуват от промишлеността на Съюза. В този случай от значение за ползвателя е срокът за плащане, предлаган от дистрибутора. Тъй като тези продажби обикновено се осъществяват от запаси от дистрибутора, съответният технологичен срок включва и времето, необходимо за изпращането на стоките от дистрибутора на ползвателя. Поради това тези въпроси не са от значение за по-голямата част от продажбите.
(193)
Следователно по-голямата част от продажбите на промишлеността на Съюза са пряко засегнати от дъмпинговия внос от засегнатите държави.
(194)
Поради това Комисията стигна до заключението, че условията за конкуренция в Съюза не са могли да предотвратят дъмпинговият внос от засегнатите държави да нанася вреда на промишлеността на Съюза.
5.4. Въздействие на цените на суровините
(195)
Заинтересованите страни заявиха, че решението дали да закупят разглеждания продукт с произход от засегнатите държави, или сходния продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, се определя от развитието на цените на суровините, по-специално на никела. Това е така, тъй като износителите начисляват единна цена, а промишлеността на Съюза начислява базова цена плюс надбавка за легиращи елементи.
(196)
Поради това за вносителите се твърди, че е по-изгодно да купуват от засегнатите държави, когато цените на суровините нарастват (тъй като цените на промишлеността на Съюза ще бъде коригирани в посока нагоре, докато цените на износителите ще останат непроменени). От друга страна, ако цените на суровините намаляват, за вносителите се твърди, че е изгодно в по-малка степен да купуват от засегнатите държави (тъй като цените на промишлеността на Съюза ще намалеят, докато цените на износителите ще останат непроменени).
(197)
В решението относно сливането на Outokumpu беше анализирано как ще се отрази очакваното развитие на цената на никела на решенията за закупуване на вносителите (14). В настоящото разследване беше анализирано дали развитието на вноса действително е следвало развитието на цените на никела и модела, описано по-горе. През разследвания период цените на никела (15) са спаднали с 31 %, а именно от 16 453 евро/тон през 2010 г. на 11 327 евро/тон. Според твърдението на заинтересованите страни, описано в съображение 196 по-горе, това намаление на цените на никела е трябвало да доведе до намаление на вноса от засегнатите държави. Разследването обаче показа, че въпреки значителното намаление на цените на никела износът от засегнатите държави се е увеличил със 70 % през същия период, както е описано в съображение 104 по-горе.
(198)
Развитието на цените на суровините може да е оказало известно въздействие върху развитието на обема на вноса, но други фактори като ниското ниво на цените на производителите износители явно са компенсирали това въздействие. Поради това се счита, че през разглеждания период развитието на цените на никела не е оказало трайно въздействие върху цялостната тенденция на нарастване на дъмпинговия внос от засегнатите държави.
5.5. Промени в моделите на потребление
(199)
В решението относно сливането на Outokumpu бе установено, че цената на никела в абсолютно изражение, както и нестабилността на цените на никела вероятно ще намалят привлекателността на неръждаемата стомана като материал и ще стимулират търсенето на неръждаема стомана без съдържание на никел (16).
(200)
По отношение на привлекателността на неръждаемата стомана като материал се твърдеше също, че редица тенденции могат да имат евентуално влияние по посока на заместване към/от неръждаема стомана, включително необходимостта от използване на по-леки материали, например в автомобилите (отрицателно въздействие върху неръждаемата стомана; преминаване от стомана към композитни материали), по-кратки жизнени цикли на продуктите в потребителските стоки (отрицателно въздействие върху неръждаемата стомана; използване на по-евтини материали), по-голяма необходимост от пречистване на водите и производство на „зелена“ енергия (положително въздействие върху неръждаемата стомана; трудна замяна в много приложения) и развитието на цените на евентуално конкуриращите се материали (желязна руда, алуминий, мед) (17).
(201)
В това отношение настоящото разследване потвърди констатациите в решението относно сливането на Outokumpu (18), че търсенето на неръждаема стомана като цяло и на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани в частност не е особено гъвкаво. Растежът на потреблението е съсредоточен в периода 2010 - 2011 г., когато цените са се увеличили. През периода на понижение на цените от 2011 г. до разследвания период потреблението е останало стабилно и се е увеличило само с 1 %. Следователно заместването към/от неръждаема стомана, включително горепосочените фактори, не са имали измеримо въздействие върху общото потребление на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани.
(202)
Що се отнася до пренасочването на търсенето към марки неръждаема стомана без съдържание на никел, какъвто е и сходният продукт, подробният анализ на сделките по продажбите, докладвани от включените в извадката производители от Съюза, потвърждават констатациите в решението относно сливането на Outokumpu.
(203)
Както е посочено в съображение 138 по-горе обаче, цените, начислявани от промишлеността на Съюза, са пряко свързани с марката стомана и съответните разходи за суровини. Поради това пренасочването на търсенето от една марка стомана към друга има неутрално въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза.
(204)
Поради това на този етап се стигна до заключението, че промяната в моделите на потребление не е оказала отрицателно влияние върху резултатите на промишлеността на Съюза.
5.6. Заключение относно причинно-следствената връзка
(205)
Дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави е нараснал както в абсолютно, така и в относително изражение спрямо потреблението в Съюза по времето, когато повечето от факторите на вредата на промишлеността на Съюза (производството, използването на капацитета, пазарният дял, заетостта, продажните цени, разходите за труд, рентабилността, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите) са се влошили. През разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %.
(206)
Други фактори, като разходите за енергия, капацитета и условията на конкуренция на пазара на Съюза, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Фактори, като например вноса от други трети страни и износа на промишлеността на Съюза, може да са допринесли за вредата, но в много ограничена степен.
(207)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до временното заключение, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от засегнатите държави и че другите фактори, разгледани поотделно, не нарушават причинно-следствената връзка. Вредата се състои главно от нестабилното финансово състояние на промишлеността на Съюза и намаляването на производството, използването на капацитета, заетостта и пазарния дял.
(208)
Комисията направи съответно разграничение и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Въздействието на другия внос, на износа на промишлеността на Съюза, на разходите за енергия, на капацитета, както и на конкурентните условия върху отрицателното развитие на промишлеността на Съюза по отношение на неговото финансово състояние, производство и пазарен дял, е било много малко или никакво.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(209)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от наличието на вредоносен дъмпинг, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(210)
По-голямата част от промишлеността на Съюза подкрепя налагането на мерки. Най-големият производител от Съюза не оказа съдействие при разследването, но не се противопостави на жалбата. Шестима производители от Съюза, съставляващи около 55 % от продажбите и производството в Съюза, оказаха съдействие на разследването и подкрепиха жалбата.
(211)
Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Всички финансови показатели (рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите) са били предимно отрицателни през разглеждания период. Други показатели, като производството, използването на капацитета, заетостта и пазарния дял, са се развили в отрицателна посока през разглеждания период. Промишлеността на Съюза е успяла само да поддържа ниски обеми на продажбите в периода след кризата и не е могла да се възползва от растежа на пазара.
(212)
При липса на мерки дъмпинговият внос от засегнатите държави ще продължи да принуждава промишлеността на Съюза да продава на загуба. Това натрупване на допълнителни загуби ще доведе до по-нататъшно влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Поради това налагането на мерките е в интерес на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и дистрибутори
(213)
Вносителите и дистрибуторите (включително стоманопреработващите центрове) са били много активни в настоящото разследване. Тридесет и един вносители и дистрибутори заявиха своя интерес и изразиха възражение срещу налагането на мерки.
(214)
Вносителите и дистрибуторите твърдяха, че възможните им източници на доставка ще бъдат ограничени от налагането на мерките. Те заявиха, че ако мерките бъдат наложени, няма да могат да се снабдяват със студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван.
(215)
Разследването обаче показа, че всички вносители и дистрибутори купуват от различни източници, включително промишлеността на Съюза, засегнатите държави и други трети държави. Поради това те зависят само в известна степен от доставките от засегнатите държави.
(216)
Тези страни могат да продължават да купуват студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от промишлеността на Съюза, както и от други държави, които не са предмет на настоящото разследване (напр. Индия, Южна Африка, Южна Корея и САЩ) и заедно имат пазарен дял от 11 %. Следователно промишлеността на Съюза и вносът от други трети държави са надеждни алтернативи на китайския и тайванския внос.
(217)
Поради това на този етап се стигна до заключението, че налагането на мерки може да има само незначително отрицателно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители и дистрибутори.
6.3. Интерес на ползвателите
(218)
Редица заинтересовани страни, включително производители износители и дистрибутори, изразиха опасения относно евентуалното отрицателно въздействие на мерките върху ползвателите. Самите ползватели не споделят тези опасения. Всъщност степента на участие на ползвателите в този случай е много ниска. Шестима ползватели (включително група от четири дружества) изразиха становище, като само един от тях се противопостави на налагането на мерки. Другите ползватели и техните сдружения не участваха или изрично се въздържаха от заемане на позиция.
(219)
Поради това се стигна до временното заключение, че налагането на мерки не противоречи на интереса на ползвателите.
6.4. Опасения във връзка с конкуренцията
(220)
В решението относно сливането на Outokumpu Комисията установи, че предложеното сливане на Outokumpu и Inoxum би могло да доведе до значително възпрепятстване на ефективната конкуренция посредством некоординирани въздействия чрез създаването на господстващо положение на пазара на европейското икономическо пространство (ЕИП) по отношение на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани (19). За да се избегне подобна пречка, Комисията прие, че пакет за продажба, включващ AST, е достатъчен с цел да се разсеят опасенията във връзка с конкуренцията (20). В действителност приетата от Комисията мярка запази броя от четирима средни производители от Съюза.
(221)
Тази мярка е вече изпълнена и към момента е ефективна в пълна степен. Също така налагането на антидъмпингови мерки не намалява броя на средните производители от Съюза. Поради това на този етап се стигна до заключението, че налагането на мерки не намалява или премахва въздействието от поетия ангажимент, приет от Комисията с решението относно сливането на Outokumpu.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(222)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до заключението, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР и Тайван не е в интерес на Съюза.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(223)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Равнище на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(224)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(225)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в отрасъла, а именно при липсата на дъмпингов внос.
(226)
Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна през целия разглеждан период, т.е. в периода 2010 - 2013 г. През 2008 и 2009 г. има срив на търсенето по време на световната икономическа криза и реализираната печалба през тези години не може да се счита за постигната при нормални условия на конкуренция. Докато при предишното разследване, както е описано в съображение 134 по-горе, временно бе установено наличието на дъмпинг за 2007 г., съществена връзка между този внос и състоянието на промишлеността на Съюза не може да бъде установена. Във връзка с това целевата печалба беше определена на 8,1 %, което представлява равнището на печалбата, реализирана от промишлеността на Съюза през 2007 г. Това е последната представителна година, през която се наблюдават нормални условия на конкуренцията преди срива на търсенето през 2008 - 2009 г. Всъщност размерът на пазара през 2013 г. почти е достигнал нивото на потребление през 2007 г.
(227)
Въз основа на това Комисията изчисли невредоносната цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза чрез приспадане от продажните цени на Съюза на действително понесената загуба през разследвания период и заместването ѝ с горепосочения марж на печалбата от 8,1 %.
(228)
След това Комисията определи равнището на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката оказали съдействие производители износители в засегнатите държави, установена с цел изчисляване на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса.
(229)
Равнището на отстраняване на вредата за „други оказали съдействие дружества в приложение I“ и за „всички други дружества“ се определя по същия начин като дъмпинговия марж за тези дружества (вж. съображения 57, 60, 85 и 88 по-горе).
7.2. Временни мерки
(230)
Върху вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки в съответствие с правилото за по-ниското мито, предвидено в член 7, параграф 2 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и дъмпинговите маржове. Размерът на митническите ставки следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(231)
Както е посочено в съображение 4 по-горе, с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 Комисията въведе регистрационен режим за вноса на разглеждания продукт с произход от КНР и Тайван с оглед на евентуалното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите и изравнителните мерки в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент и член 16, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (21) („основния антисубсидиен регламент“).
(232)
Що се отнася до настоящото антидъмпингово разследване и с оглед на горните констатации, регистрационният режим на вноса за целите на антидъмпинговото разследване в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент следва да бъде прекратен.
(233)
Що се отнася до паралелното антисубсидийно разследване (вж. съображение 3 по-горе), регистрационният режим на вноса от КНР в съответствие с член 24, параграф 5 от основния антисубсидиен регламент следва да продължи.
(234)
На този етап от процедурата не може да се приеме решение за евентуално прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
(235)
Въз основа на гореизложеното ставките на временните антидъмпингови мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
(%)
Марж на вредата
(%)
Временно антидъмпингово мито
(%)
КНР
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Други оказали съдействие дружества
30,0
24,5
24,5
Всички други дружества
34,9
25,2
25,2
Тайван
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Други оказали съдействие дружества
10,9
22,9
10,9
Всички други дружества
12,0
23,9
12,0
(236)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те са отразявали установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави, произведен от изрично посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с изрично посочените, следва да се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита не следва да се прилагат за тях.
(237)
Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпинговите мита, ако впоследствие промени наименованието на своето предприятие. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (22). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на наименованието.
(238)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговите мита, антидъмпинговата ставка за „всички други дружества“ следва да се прилага не само за производителите износители, неоказали съдействие в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза през разследвания период.
(239)
От 26 март 2015 г. се предвижда временно антидъмпингово мито за защита срещу дъмпинговия внос. Поради това повече не е необходимо вносът да се регистрира с цел осигуряване на защита срещу дъмпинговия внос. Следователно член 1, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1331/2014 следва да бъде съответно изменен.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(240)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури в рамките на определен срок.
(241)
Констатациите относно налагането на временно мито са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китайската народна република и Тайван.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Shanghai
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin
24,3
C025
Други оказали съдействие дружества, изброени в приложение I
24,5
Всички други дружества
25,2
C999
Тайван
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung
10,9
C032
Други оказали съдействие дружества, изброени в приложение II
10,9
Всички други дружества
12,0
C999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на парична гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат съответните действащи разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. В срок от 25 календарни дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да:
а)
поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент;
б)
представят писмено своите коментари на Комисията; както и
в)
поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
2. Страните, посочени в член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, могат да представят коментари относно прилагането на временните мерки в срок от 25 календарни дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 3
Поради това член 1, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 се заменя със следното:
„1. В съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на митническите органи се указва да предприемат необходимите мерки за въвеждане на регистрационен режим за вноса в Съюза на плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китайската народна република.“
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 24 март 2015 година.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) 2015/501 DER KOMMISSION
vom 24. März 2015
zur Einführung eines vorläufigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von kaltgewalzten Flacherzeugnissen aus nicht rostendem Stahl mit Ursprung in der Volksrepublik China und Taiwan
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) (im Folgenden „Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 7,
nach Anhörung der Mitgliedstaaten,
in Erwägung nachstehender Gründe:
1. VERFAHREN
1.1. Einleitung
(1)
Am 26. Juni 2014 leitete die Europäische Kommission (im Folgenden „Kommission“) gemäß Artikel 5 der Grundverordnung eine Antidumpinguntersuchung betreffend die Einfuhren von kaltgewalzten Flacherzeugnissen aus nicht rostendem Stahl mit Ursprung in der Volksrepublik China (im Folgenden „VR China“) und Taiwan (im Folgenden „betroffene Länder“) in die Union ein. Sie veröffentlichte eine entsprechende Einleitungsbekanntmachung (im Folgenden „Einleitungsbekanntmachung“) im Amtsblatt der Europäischen Union (2).
(2)
Die Einleitung der Untersuchung durch die Kommission erfolgte im Anschluss an einen Antrag, der am 13. Mai 2014 von Eurofer (im Folgenden „Antragsteller“) im Namen von antragstellenden Herstellern von kaltgewalzten Flacherzeugnissen aus nicht rostendem Stahl (stainless steel cold rolled flat products, im Folgenden „SSCR“) gestellt wurde. Auf den Antragsteller entfallen rund 50 % der gesamten Unionsproduktion von SSCR. Die mit dem Antrag vorgelegten Beweise für das Vorliegen von Dumping und für eine dadurch verursachte bedeutende Schädigung rechtfertigen die Einleitung der Untersuchung.
(3)
Am 14. August 2014 leitete die Kommission eine Antisubventionsuntersuchung betreffend die Einfuhren von SSCR mit Ursprung in der VR China in die Union ein; diese stellt eine gesonderte Untersuchung dar. Sie veröffentlichte eine Bekanntmachung der Einleitung des Antisubventionsverfahrens im Amtsblatt der Europäischen Union (3).
1.2. Zollamtliche Erfassung
(4)
Im Anschluss auf einen mit den erforderlichen Beweisen untermauerten Antrag des Antragstellers verabschiedete die Kommission am 15. Dezember 2014 die Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1331/2014 zur zollamtlichen Erfassung der Einfuhren von kaltgewalzten Flacherzeugnissen aus nicht rostendem Stahl mit Ursprung in der Volksrepublik China und Taiwan (4); die entsprechenden Einfuhren werden seit dem 17. Dezember 2014 erfasst.
1.3. Interessierte Parteien
(5)
In der Einleitungsbekanntmachung wurden interessierte Parteien aufgefordert, mit der Kommission Kontakt aufzunehmen, um bei der Untersuchung mitarbeiten zu können. Ferner unterrichtete die Kommission gezielt den Antragsteller, andere ihr bekannte Unionshersteller, die ihr bekannten ausführenden Hersteller und die Behörden der VR China und Taiwans, des Weiteren die ihr bekannten Einführer, Lieferanten und Verwender, Händler sowie bekanntermaßen betroffene Verbände über die Einleitung der beiden Untersuchungen und lud sie zur Mitarbeit ein. Außerdem unterrichtete die Kommission Hersteller in den Vereinigten Staaten von Amerika (USA) und Südafrika über die Einleitung der Untersuchung und lud sie zur Mitarbeit ein In der Einleitungsbekanntmachung informierte die Kommission die interessierten Parteien, dass sie als Drittland mit Marktwirtschaft (im Folgenden „Vergleichsland“) im Sinne von Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung die USA heranzuziehen gedachte.
(6)
Alle interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, zur Einleitung der Untersuchung Stellung zu nehmen und eine Anhörung durch die Kommission und/oder den Anhörungsbeauftragten in Handelsverfahren zu beantragen.
a) Stichprobenverfahren
(7)
In der Einleitungsbekanntmachung wies die Kommission darauf hin, dass sie möglicherweise gemäß Artikel 17 der Grundverordnung eine Stichprobe der interessierten Parteien bilden würde.
Bildung einer Stichprobe der Unionshersteller
(8)
Die Kommission gab in der Einleitungsbekanntmachung bekannt, dass sie bereits eine vorläufige Stichprobe der Unionshersteller gebildet hatte. Die Kommission wählte die Stichprobe auf der Grundlage der Produktionsmenge aus. Diese Stichprobe umfasste vier Unionshersteller. Auf die Unionshersteller in der Stichprobe entfielen etwa 50 % der Produktionsmenge. Die Kommission lud interessierte Parteien ein, zu der vorläufigen Stichprobe Stellung zu nehmen. Es gingen keine entsprechenden Stellungnahmen ein, die vorgeschlagene Stichprobe wurde daher bestätigt. Die Stichprobe ist repräsentativ für den Wirtschaftszweig der Union.
Bildung einer Stichprobe der Einführer
(9)
Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, bat sie unabhängige Einführer um Übermittlung der in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten Informationen.
(10)
31 unabhängige Einführer lieferten die geforderten Informationen und erklärten sich zur Einbeziehung in die Stichprobe bereit. Gemäß Artikel 17 Absatz 1 der Grundverordnung wählte die Kommission vier Einführer nach dem Kriterium der größten Einfuhrmenge in die Union für die Stichprobe aus. Gemäß Artikel 17 Absatz 2 der Grundverordnung wurden alle bekanntermaßen betroffenen Einführer zur Stichprobenbildung konsultiert.
(11)
Es gingen Stellungnahmen zur Eigentümerstruktur eines der ausgewählten Einführer ein. Von interessierten Parteien wurde vorgebracht, einer der Einführer sollte nicht in die Stichprobe einbezogen werden, da er mit einem Unionshersteller verbunden sei. Dieser Einführer war im Untersuchungszeitraum jedoch mit keinem Unionshersteller verbunden, sondern die Verbindung wurde erst danach hergestellt. Überdies bedeutet der Ausdruck „unabhängiger Einführer“, dass keine Verbindung zu ausführenden Herstellern besteht. Ein unabhängiger Einführer kann durchaus mit einem Unionshersteller verbunden sein.
Bildung einer Stichprobe der ausführenden Hersteller in Taiwan.
(12)
Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden alle ausführenden Hersteller in Taiwan gebeten, die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten Informationen zu übermitteln. Außerdem ersuchte sie die Vertreter Taiwans bei der Union darum, falls vorhanden andere ausführende Hersteller, die an einer Mitarbeit an der Untersuchung interessiert sein könnten, zu benennen und/oder zu kontaktieren.
(13)
Insgesamt neun angeblich ausführende Hersteller in dem betroffenen Land übermittelten die erbetenen Informationen und stimmten ihrer Einbeziehung in die Stichprobe zu. Nach Artikel 17 Absatz 1 der Grundverordnung bildete die Kommission eine Stichprobe aus vier ausführenden Herstellern (darunter drei verbundenen) ausgehend von der größten repräsentativen Ausfuhrmenge in die Union, die in der verfügbaren Zeit angemessen untersucht werden konnte. Gemäß Artikel 17 Absatz 2 der Grundverordnung wurden alle bekanntermaßen betroffenen ausführenden Hersteller sowie die Behörden des betroffenen Landes zur Stichprobenbildung konsultiert. Es gingen keine Stellungnahmen ein.
(14)
Die Untersuchung ergab, dass zwei in die Stichprobe einbezogene Unternehmen und zwei nicht in die Stichprobe einbezogene mitarbeitende Unternehmen nicht der Definition eines ausführenden Herstellers entsprechen, da sie nur als Dienstleistungszentren tätig sind und die betroffene Ware als Vorleistungen für ihre Produktion verwenden. Es wurde festgestellt, dass diese Unternehmen über keinerlei Anlagen zum Heiß- oder Kaltwalzen verfügen und dass der Mehrwert, den sie ihren Vorleistungen hinzufügen, gemessen an deren Kosten, gering ist. Die genannten Unternehmen kaufen und verkaufen verschiedene Arten der betroffenen Ware (siehe die Erwägungsgründe 26 bis 28).
(15)
Eines von ihnen ist jedoch mit einem in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller verbunden. Es wurde daher in der Untersuchung als Teil der entsprechenden Unternehmensgruppe angesehen. Nach Ausschluss des Unternehmens, das der Definition eines ausführenden Herstellers nicht entsprach, entfallen auf die verbleibenden Unternehmen der Stichprobe mindestens 48 % der Gesamtmenge der Ausfuhren aus Taiwan in die Union und etwa 80 % der Inlandsverkäufe in Taiwan. Die Stichprobe war daher immer noch repräsentativ.
(16)
Die übrigen drei Unternehmen wurden von der Kommission von der Berechnung einer individuellen Dumpingspanne und Schadensbeseitigungsschwelle ausgeschlossen. Für diese drei Unternehmen wurde daher kein Zollsatz festgelegt.
Individuelle Ermittlung
(17)
Kein ausführender Hersteller in Taiwan beantragte oder erhielt eine individuelle Ermittlung nach Artikel 17 Absatz 3 der Grundverordnung.
Bildung einer Stichprobe der ausführenden Hersteller in der VR China
(18)
Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, bat sie alle ausführenden Hersteller in der VR China um Übermittlung der in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten Informationen. Außerdem ersuchte sie die Behörden der VR China darum, falls vorhanden, andere ausführende Hersteller, die an einer Mitarbeit an der Untersuchung interessiert sein könnten, zu benennen und/oder zu kontaktieren.
(19)
Acht ausführende Hersteller in der VR China übermittelten die erbetenen Informationen und stimmten ihrer Einbeziehung in die Stichprobe zu. Nach Artikel 17 Absatz 1 der Grundverordnung bildete die Kommission eine Stichprobe aus vier Unternehmen, welche zu zwei Unternehmensgruppen gehörten, ausgehend von der größten repräsentativen Ausfuhrmenge in die Union, die in der verfügbaren Zeit angemessen untersucht werden konnte. Gemäß Artikel 17 Absatz 2 der Grundverordnung wurden alle bekanntermaßen betroffenen ausführenden Hersteller sowie die Behörden des betroffenen Landes zur Stichprobenbildung konsultiert. Es gingen keine Stellungnahmen ein.
b) Formulare für die Beantragung von Marktwirtschaftsbehandlung (im Folgenden „MWB“) für ausführende Hersteller in der VR China
(20)
Die Kommission übermittelte Formulare für die Beantragung von Marktwirtschaftsbehandlung im Sinne von Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung an alle mitarbeitenden ausführenden Hersteller in der VR China, die für die Stichprobe ausgewählt worden waren, und an die für die Stichprobe nicht ausgewählten mitarbeitenden ausführenden Hersteller, die eine individuelle Ermittlung nach Artikel 17 Absatz 3 der Grundverordnung beantragen wollten, an ihr bekannte Verbände ausführender Hersteller sowie an die Behörden der VR China. Keiner der ausführenden Hersteller beantragte MWB.
c) Fragebogen
(21)
Die Kommission übermittelte Fragebogen an die in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller in China und Taiwan, an ausführende Hersteller, die eine individuelle Ermittlung beantragen wollten, an Hersteller in zwei möglichen Vergleichsländern, an die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller, die in die Stichprobe einbezogenen unabhängigen Einführer und die Verwender, die sich bei der Kommission gemeldet hatten.
(22)
Beantwortete Fragebogen gingen von vier in die Stichprobe einbezogenen chinesischen ausführenden Herstellern, vier in die Stichprobe einbezogenen taiwanischen ausführenden Herstellern (darunter zwei, bei denen sich herausstellte, dass sie keine ausführenden Hersteller waren), einem taiwanischen ausführenden Hersteller, der eine individuelle Ermittlung beantragte, zwei Herstellern in den USA (Vergleichsland), vier in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern, vier in die Stichprobe einbezogenen unabhängigen Einführern und sechs Verwendern ein.
d) Kontrollbesuche
(23)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die vorläufige Ermittlung von Dumping, einer daraus resultierenden Schädigung und des Unionsinteresses benötigte, und prüfte sie. Bei den folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche nach Artikel 16 der Grundverordnung durchgeführt:
Unionshersteller
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Italien
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios und Madrid, Spanien
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Frankreich
Verbundenes Dienstleistungszentrum von Acciai Speciali Terni S.P.A.
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Italien
Antragsteller
-
Eurofer, Brüssel, Belgien
Ausführende Hersteller in Taiwan
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei city
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung city
-
YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien city
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung city
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung city
Ausführende Hersteller in der VR China
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan City
Verbundene Einführer in der Union
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Deutschland
(24)
Die Kommission führte Anhörungen durch, darunter waren auch Anhörungen von ausführenden Herstellern, Verbänden und Einführern durch den Anhörungsbeauftragten.
1.4. Untersuchungszeitraum und Bezugszeitraum
(25)
Die Dumping- und Schadensuntersuchung erstreckte sich auf den Zeitraum vom 1. Januar 2013 bis zum 31. Dezember 2013 (im Folgenden „Untersuchungszeitraum“). Die Untersuchung der für die Schadensanalyse relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2010 bis zum Ende des Untersuchungszeitraums (im Folgenden „Bezugszeitraum“).
2. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
2.1. Betroffene Ware
(26)
Bei der betroffenen Ware handelt sich um flachgewalzte Erzeugnisse aus nicht rostendem Stahl, nur kaltgewalzt, mit Ursprung in der VR China und Taiwan, die derzeit unter den KN-Codes 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 und 7220 20 89 eingereiht wird (im Folgenden „betroffene Ware“).
(27)
Für kaltgewalzte Flacherzeugnisse aus nicht rostendem Stahl gibt es eine Vielzahl von Anwendungsmöglichkeiten, sie kommen beispielsweise in der Herstellung von Haushaltsgeräten (z. B. für das Innere von Wasch- und Geschirrspülmaschinen), geschweißten Rohren und medizinischen Geräten sowie in der Lebensmittelverarbeitung und der Automobilindustrie zum Einsatz.
(28)
Die Untersuchung ergab, dass alle Typen der betroffenen Ware dieselben grundlegenden materiellen, chemischen und technischen Eigenschaften und grundlegenden Verwendungen aufweisen.
2.2. Gleichartige Ware
(29)
Die vom Wirtschaftszweig der Union hergestellten und in der Union verkauften kaltgewalzten Flacherzeugnisse aus nicht rostendem Stahl und die in den betroffenen Ländern und im Vergleichsland hergestellten und verkauften kaltgewalzten Flacherzeugnisse aus nicht rostendem Stahl wiesen den Untersuchungsergebnissen zufolge im Wesentlichen dieselben materiellen, chemischen und technischen Eigenschaften und dieselben grundlegenden Verwendungen auf wie die in den betroffenen Ländern hergestellten und zur Ausfuhr in die Union verkauften kaltgewalzten Flacherzeugnisse aus nicht rostendem Stahl. Sie werden daher als gleichartig im Sinne von Artikel 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
2.3. Vorbringen zur Warendefinition
(30)
Von interessierten Parteien wurde vorgebracht, einige Warentypen (darunter schmale und Präzisionsstreifen) sollten aus der Warendefinition der Untersuchung ausgeklammert werden, da die Unionshersteller diese Marktsegmente nicht voll versorgen könnten. Der Wirtschaftszweig der Union legte jedoch Beweise dafür vor, dass er zur Versorgung dieser Marktsegmente durchaus in der Lage ist.
(31)
Was Präzisionsstreifen betrifft, so machten dieselben Parteien weiter geltend, die Generaldirektion Wettbewerb der Europäischen Kommission habe beschlossen, diesen Warentyp bei ihrer Analyse des Unternehmenszusammenschlusses Outokumpu/INOXUM (5) aus dem relevanten Produktmarkt auszuschließen. Bei der Marktdefinition in Fusionskontrollsachen liegt der Schwerpunkt jedoch auf der Frage der Substituierbarkeit auf der Nachfrage- und der Angebotsseite. In Antidumpingverfahren ist der Markt hingegen nach den physikalischen Eigenschaften der untersuchten Ware definiert. In einem Antidumpingverfahren können sich die Warentypen daher in Bezug auf einige Parameter (Breite, Toleranzen, mechanische Eigenschaften) unterscheiden. Der fragliche Warentyp war außerdem von Beginn an Teil der Untersuchung, da Unionshersteller von Präzisionsstreifen im Rahmen der Repräsentativitätsprüfung kontaktiert wurden.
(32)
Die Kommission wies dieses Vorbringen daher zurück und ließ die Warendefinition der Untersuchung unverändert.
3. DUMPING
3.1. VR China
3.1.1. Normalwert
3.1.1.1. Marktwirtschaftsbehandlung (im Folgenden „MWB“)
(33)
Gemäß Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung bestimmt die Kommission den Normalwert für diejenigen ausführenden Hersteller in der VR China, die geltend machten und nachwiesen, dass sie die Kriterien in Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung erfüllten, sodass ihnen MWB gewährt werden konnte, nach Artikel 2 Absätze 1 bis 6 der Grundverordnung.
(34)
Um die nötigen Informationen für die Entscheidung, ob die Kriterien von Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung erfüllt waren, einzuholen, bat die Kommission die betroffenen ausführenden Hersteller, das MWB-Antragsformular auszufüllen. Keiner von ihnen beantragte MWB.
3.1.1.2. Vergleichsland
(35)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wurde der Normalwert für die ausführenden Hersteller, denen keine MWB gewährt wurde, auf der Grundlage des Preises oder des rechnerisch ermittelten Wertes in einem Drittland mit Marktwirtschaft bestimmt.
(36)
In der Einleitungsbekanntmachung gab die Kommission den interessierten Parteien bekannt, dass sie die USA als geeignetes Vergleichsland heranzuziehen gedachte, und forderte die interessierten Parteien auf, dazu Stellung zu nehmen.
(37)
Die Kommission nahm Kontakt zu einer Reihe potenzieller Vergleichsländer (Indien, Südafrika, Südkorea, Taiwan und USA) auf und ersuchte auf der Grundlage der eingegangenen Angaben 32 ihr bekannte Hersteller der gleichartigen Ware in Südafrika, Südkorea und den USA um Informationen. Es gingen keine Angaben zu den Herstellern in Indien ein, sodass Indien als potenzielles Vergleichsland nicht in Betracht kam. Taiwan ist von derselben Untersuchung betroffen, die Angaben der untersuchten Hersteller wurden daher für diesen Zweck herangezogen.
(38)
Nur zwei Hersteller in den USA beantworteten den Fragebogen für Hersteller im Vergleichsland. Die Kommission musste daher zwischen den USA und Taiwan wählen.
(39)
In den USA gibt es mindestens vier große Hersteller der gleichartigen Ware (davon drei vertikal integriert, einer nicht), und die Gesamtproduktion sowie der Gesamtverbrauch sind vergleichbar mit der VR China. In Taiwan wird der Markt trotz der Existenz einiger kleiner, nicht integrierter Hersteller von einer großen, vertikal integrierten Herstellergruppe beherrscht. In den USA wird ein ähnliches Herstellungsverfahren angewandt wie in Taiwan und zumindest bei einigen ausführenden Herstellern in der VR China. In den USA und Taiwan werden im Wesentlichen dieselben Rohstoffe verwendet. In den USA gelten Antidumpingzölle gegenüber Japan, Südkorea und Taiwan, in Taiwan gegenüber der VR China und Südkorea. Dennoch werden in den USA und Taiwan erhebliche Mengen der gleichartigen Ware eingeführt, die im Untersuchungszeitraum etwa 17 % bzw. 37 % des jeweiligen Gesamtverbrauchs ausmachten. In den USA stammen die meisten Einfuhren aus Mexiko, der VR China, Taiwan, Frankreich, Finnland, Japan und Deutschland, in Taiwan aus der VR China, Südkorea, Japan, Finnland und Vietnam.
(40)
Angesichts dessen werden die USA aus zwei Gründen als das geeignetere Vergleichsland angesehen:
i)
Während auf dem US-amerikanischen Markt ein scharfer Wettbewerb herrscht, werden der Markt und die SSCR-Preise in Taiwan in hohem Maße von einer Unternehmensgruppe bestimmt;
ii)
der Inlandsmarkt Taiwans ist weit kleiner als die Inlandsmärkte der VR China und der USA.
(41)
Interessierte Parteien, die sich gegen die Heranziehung der USA als Vergleichsland aussprachen, begründeten dies vor allem mit den angeblichen Unterschieden bei den Herstellungsverfahren und den Arten der verwendeten Rohstoffe. Im Hinblick darauf wäre ihnen zufolge das von dieser Untersuchung ebenfalls betroffene Taiwan ein geeigneteres Vergleichsland als die USA.
(42)
Die Kommission kam in diesem Stadium zu dem Schluss, dass die USA ein geeignetes Vergleichsland im Sinne von Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung sind.
3.1.1.3. Normalwert (Vergleichsland)
(43)
Die Angaben der ausführenden Hersteller im Vergleichsland dienten gemäß Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung als Grundlage für die Ermittlung des Normalwerts für die ausführenden Hersteller denen keine MWG gewährt worden war.
(44)
Die Kommission prüfte zunächst, ob die gesamten Inlandsverkäufe der beiden mitarbeitenden Hersteller im Vergleichsland nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung repräsentativ waren. Die Inlandsverkäufe sind repräsentativ, wenn die Gesamtmenge der Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt mindestens 5 % der Gesamtmenge der betroffenen Ware entsprach, die von jedem der in die Stichprobe einbezogenen chinesischen ausführenden Hersteller im Untersuchungszeitraum zur Ausfuhr in die Union verkauft wurde. Davon ausgehend waren die Gesamtverkäufe der beiden mitarbeitenden Hersteller der gleichartigen Ware auf dem Inlandsmarkt repräsentativ.
(45)
Anschließend ermittelte die Kommission die auf dem Inlandsmarkt verkauften Warentypen, die mit den Warentypen identisch oder vergleichbar waren, die von den in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Herstellern zur Ausfuhr in die Union verkauft wurden.
(46)
Danach ermittelte die Kommission für jeden Warentyp den Anteil der gewinnbringenden Verkäufe an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt im Untersuchungszeitraum, um zu entscheiden, ob die tatsächlichen Inlandsverkäufe für die Bestimmung des Normalwerts nach Artikel 2 Absatz 4 der Grundverordnung herangezogen werden können.
(47)
Der Normalwert beruht auf dem tatsächlichen Inlandspreis des jeweiligen Warentyps, unabhängig davon, ob diese Verkäufe gewinnbringend sind, sofern
i)
die Verkäufe des Warentyps zu einem Nettoverkaufspreis in Höhe der rechnerisch ermittelten Produktionskosten oder darüber mehr als 80 % der gesamten Verkaufsmenge dieses Typs ausmachten und
ii)
der gewogene Durchschnittsverkaufspreis dieses Warentyps mindestens den Produktionsstückkosten entspricht.
(48)
In diesem Fall ist der Normalwert der gewogene Durchschnitt der Preise aller Inlandsverkäufe dieses Warentyps im Untersuchungszeitraum. Die Kommission berücksichtigte alle Geschäfte, die als Inlandsverkäufe gemeldet worden waren, da es keinen Grund zu der Annahme gab, sie könnten nicht zum Verbrauch auf dem Inlandsmarkt bestimmt sein.
(49)
Hingegen ist der Normalwert der tatsächliche Inlandspreis je Warentyp ausschließlich der gewinnbringenden Inlandsverkäufe der betreffenden Warentypen im Untersuchungszeitraum, sofern
i)
die Menge der gewinnbringenden Verkäufe des Warentyps 80 % oder weniger der gesamten Verkaufsmenge dieses Typs ausmacht oder
ii)
der gewogene Durchschnittspreis des Warentyps unterhalb der Produktionsstückkosten liegt.
3.1.2. Ausfuhrpreis
(50)
Die in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller tätigten ihre Ausfuhrverkäufe in die Union entweder direkt an unabhängige Abnehmer oder, im Fall eines ausführenden Herstellers, über ein als Einführer fungierendes verbundenes Unternehmen.
(51)
Im Fall direkter Ausfuhrverkäufe an unabhängige Abnehmer in der Union wurde der Ausfuhrpreis nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der für die betroffene Ware bei Ausfuhrverkäufen in die Union tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise ermittelt.
(52)
Im Fall von Ausfuhrverkäufen in die Union über ein als Einführer fungierendes verbundenes Unternehmen wurde der Ausfuhrpreis nach Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung anhand des Preises ermittelt, zu dem die eingeführte Ware erstmals an einen unabhängigen Käufer in der Union weiterverkauft wurde. In diesem Fall wurden am Preis Berichtigungen für alle zwischen Einfuhr und Wiederverkauf entstandenen Kosten, einschließlich Verkaufs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten (im Folgenden „VVG-Kosten“), und für Gewinne vorgenommen.
3.1.3. Vergleich
(53)
Die Kommission verglich den Normalwert und den Ausfuhrpreis der in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller auf der Stufe ab Werk.
(54)
Wenn dies zur Gewährleistung eines fairen Vergleichs angezeigt war, nahm die Kommission nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung Berichtigungen des Normalwertes und/oder des Ausfuhrpreises für Unterschiede, welche die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, vor. Solche Berichtigungen betrafen Transport-, Versicherungs-, Bereitstellungs- und Verladekosten, Nebenkosten, Verpackungs- und Kreditkosten sowie Bankgebühren und Provisionen.
3.1.4. Dumpingspannen
(55)
Nach Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung verglich die Kommission für die in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller den gewogenen durchschnittlichen Normalwert jedes Typs der gleichartigen Ware im Vergleichsland (siehe Erwägungsgründe 43 bis 49) mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis des entsprechenden Typs der betroffenen Ware.
(56)
Die auf dieser Grundlage ermittelten vorläufigen gewogenen durchschnittlichen Dumpingspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des CIF-Preises (Kosten, Versicherung, Fracht) frei Grenze der Union, unverzollt, betragen:
Tabelle 1
Dumpingspannen, VR China
Unternehmen
Vorläufige Dumpingspanne
(in %)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
Für die nicht in die Stichprobe einbezogenen mitarbeitenden ausführenden Hersteller ermittelte die Kommission die gewogene durchschnittliche Dumpingspanne nach Artikel 9 Absatz 6 der Grundverordnung. Diese Spanne wurde folglich auf der Grundlage des gewogenen Durchschnitts der Dumpingspannen der ausführenden Hersteller der Stichprobe berechnet.
(58)
Die so ermittelte vorläufige Dumpingspanne der nicht in die Stichprobe einbezogenen mitarbeitenden ausführenden Hersteller beträgt 30,0 %.
(59)
Für alle anderen ausführenden Hersteller im betroffenen Land wurden die Dumpingspanne nach Artikel 18 der Grundverordnung auf der Grundlage der verfügbaren Informationen ermittelt. Zu diesem Zweck ermittelte die Kommission den Grad der Mitarbeit der ausführenden Hersteller. Der Grad der Mitarbeit ergibt sich aus dem Volumen der Ausfuhren der mitarbeitenden in die Union ausführenden Hersteller, ausgedrückt als Anteil an den Gesamtausfuhren, die laut Einfuhrstatistiken von Eurostat aus dem betroffenen Land in die Union getätigt werden.
(60)
Die Mitarbeit wurde als hoch eingestuft, sodass die Kommission beschloss, die residuale Dumpingspanne in Höhe der höchsten Dumpingspanne festzusetzen, die für ein in die Stichprobe einbezogenes Unternehmen ermittelt wurde.
(61)
Die vorläufigen Dumpingspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des CIF-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, betragen:
Tabelle 2
Dumpingspannen, VR China
Unternehmen
Vorläufige Dumpingspanne
(in %)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Andere mitarbeitende Unternehmen
30,0
Alle übrigen Unternehmen
34,9
3.2. Taiwan
3.2.1. Normalwert
(62)
Die Kommission prüfte zunächst, ob die gesamten Inlandsverkäufe der einzelnen untersuchten ausführenden Hersteller nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung repräsentativ waren. Als untersuchte ausführende Hersteller betrachtete die Kommission dabei die für die Stichprobe ausgewählten ausführenden Hersteller sowie einen ausführenden Hersteller, dem eine individuelle Ermittlung gewährt wurde. Die Inlandsverkäufe sind repräsentativ, wenn die Gesamtmenge der Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt pro ausführenden Hersteller mindestens 5 % der Gesamtmenge seiner Ausfuhrverkäufe der betroffenen Ware in die Union im Untersuchungszeitraum entsprach.
(63)
Die Kommission stellte fest, dass in den von den untersuchten ausführenden Herstellern angegebenen Inlandsverkäufen auch die Verkäufe beträchtlicher Mengen der gleichartigen Ware an Vertriebsunternehmen enthalten waren, welche die Ware anschließend ausführten. Eine Berechnung auf der Grundlage der vorliegenden Daten von den mitarbeitenden Unternehmen und Statistiken zu Ein- und Ausfuhren der gleichartigen Ware in Taiwan bestätigten, dass es sich bei den von den mitarbeitenden ausführenden Herstellern angegeben Inlandsverkäufen zu etwa 50 % um indirekte Ausfuhrverkäufe handelte, die nicht zum Verbrauch auf dem Inlandsmarkt bestimmt waren.
(64)
Die Kommission stellte außerdem fest, dass auf dem taiwanischen Inlandsmarkt ein Preisnachlasssystem existierte. Einer der in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller erklärte, dieses System sei erfunden worden, um für lokale Dienstleistungszentren (Vertriebsunternehmen) Anreize für den Weiterverkauf ihrer Stahlwaren ins Ausland zu schaffen. Da die von den beiden Hauptherstellern festgelegten Preise auf dem Inlandsmarkt mitsamt den Preisnachlässen monatlich allen Vertriebsunternehmen mitgeteilt werden, war die Preisfestsetzung für Waren, die auf dem Inlandsmarkt enden und für solche, die zur Ausfuhr weiterverkauft werden, auch wenn andere Hersteller ihren Kunden keine Nachlässe gewährten, in hohem Maße von dem Preissystem in Taiwan beeinflusst.
(65)
Angesichts der Ergebnisse der Kontrollbesuche wurden drei ausführende Hersteller ersucht, die von ihnen gemeldeten Verkäufe für den taiwanischen Inlandsmarkt zu überprüfen und alle Verkäufe zu streichen, die nicht für den Verbrauch auf dem Inlandsmarkt bestimmt waren. Diese bekräftigten jedoch ledig, das endgültige Bestimmungsziel der gleichartigen Ware, die sie an ihre Kunden verkauften, sei ihnen nicht bekannt.
(66)
Wie in Erwägungsgrund 63 ausgeführt, wählte die Kommission bei der Berechnung der vorläufigen Dumpingspanne einen vorsichtigen Ansatz und verwendete die gemeldeten Verkäufe an Endverwender in Taiwan, um sicherzustellen, dass der Normalwert nur auf Preisen beruhte, die für Verkäufe zum Verbrauch auf dem Inlandsmarkt festgelegt worden waren. Als Endverwender betrachtete die Kommission dabei jeden Wirtschaftsteilnehmer, der die gleichartige Ware in eine andere Ware umwandelte, bei der es sich nicht mehr um die gleichartige Ware handelte. Verkäufe an Vertriebsunternehmen oder Händler wurden aus den Verkäufen auf dem Inlandsmarkt ausgeschlossen, da die Kommission im Laufe der Untersuchung feststellte, dass eines der Hauptvertriebsunternehmen in Taiwan eine große Menge der gleichartigen Ware, die von den Lieferanten als Verkauf auf dem Inlandsmarkt gemeldet worden war, erworben und zum größten Teil ausgeführt hatte.
(67)
Davon ausgehend waren die Gesamtverkäufe, die von den einzelnen untersuchten ausführenden Herstellern der gleichartigen Ware auf dem Inlandsmarkt getätigt wurden, repräsentativ.
(68)
Anschließend ermittelte die Kommission die auf dem Inlandsmarkt verkauften Warentypen, die mit den Warentypen identisch oder vergleichbar waren, die von den untersuchten ausführenden Herstellern mit repräsentativen Inlandsverkäufen zur Ausfuhr in die Union verkauft wurden.
(69)
Dann prüfte die Kommission, ob die Warentypen, die von den untersuchten ausführenden Herstellern auf dem Inlandsmarkt verkauft wurden im Vergleich zu den zur Ausfuhr in die Union verkauften Warentypen repräsentativ im Sinne von Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung waren. Die Inlandsverkäufe eines Warentyps sind repräsentativ, wenn die Gesamtmenge der an unabhängige Abnehmer gehenden Inlandsverkäufe dieses Warentyps im Untersuchungszeitraum mindestens 5 % der Gesamtmenge der in die Union getätigten Ausfuhrverkäufe des identischen oder vergleichbaren Warentyps entspricht.
(70)
Danach ermittelte die Kommission für jeden Warentyp den Anteil der gewinnbringenden Verkäufe an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt im Untersuchungszeitraum, um zu entscheiden, ob die tatsächlichen Inlandsverkäufe für die Bestimmung des Normalwerts nach Artikel 2 Absatz 4 der Grundverordnung herangezogen werden können.
(71)
Der Normalwert beruht auf dem tatsächlichen Inlandspreis des jeweiligen Warentyps, unabhängig davon, ob diese Verkäufe gewinnbringend sind, sofern
i)
die Verkäufe des Warentyps zu einem Nettoverkaufspreis in Höhe der rechnerisch ermittelten Produktionskosten oder darüber mehr als 80 % der gesamten Verkaufsmenge dieses Typs ausmachten und
ii)
der gewogene Durchschnittsverkaufspreis dieses Warentyps mindestens den Produktionsstückkosten entspricht.
(72)
In diesem Fall ist der Normalwert der gewogene Durchschnitt der Preise aller Inlandsverkäufe dieses Warentyps im Untersuchungszeitraum.
(73)
Hingegen ist der Normalwert der tatsächliche Inlandspreis je Warentyp ausschließlich der gewinnbringenden Inlandsverkäufe der betreffenden Warentypen im Untersuchungszeitraum, sofern
i)
die Menge der gewinnbringenden Verkäufe des Warentyps 80 % oder weniger der gesamten Verkaufsmenge dieses Typs ausmacht oder
ii)
der gewogene Durchschnittspreis des Warentyps unterhalb der Produktionsstückkosten liegt.
(74)
Die Analyse der Inlandsverkäufe ergab, dass bei einigen Warentypen einige Inlandsverkäufe gewinnbringend waren und dass der gewogene Durchschnittsverkaufspreis über den Produktionskosten lag. Der Normalwert wurde dementsprechend, wenn die in Erwägungsgrund 71 genannten Bedingungen erfüllt waren, als gewogener Durchschnitt der Preise aller Inlandsverkäufe im Untersuchungszeitraum oder, wenn diese Bedingungen nicht erfüllt waren, als gewogener Durchschnitt lediglich der gewinnbringenden Verkäufe berechnet. Wurden bestimmten Typen der gleichartigen Ware nicht oder nur in unzureichenden Mengen verkauft oder erfolgten die Verkäufe nicht im normalen Handelsverkehr, bestimmte die Kommission den Normalwert gemäß Artikel 2 Absätze 3 und 6 der Grundverordnung.
(75)
Die rechnerische Ermittlung des Normalwerts erfolgte so, dass zu den bei der gleichartigen Ware verzeichneten durchschnittlichen Produktionskosten der untersuchten ausführenden Hersteller im Untersuchungszeitraum Folgendes hinzugerechnet wurde:
i)
der gewogene Durchschnitt der Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten (im Folgenden „VVG-Kosten“), die den untersuchten ausführenden Herstellern im Zusammenhang mit den im normalen Handelsverkehr getätigten Inlandsverkäufen der gleichartigen Ware im Untersuchungszeitraum entstanden sind, und
ii)
der gewogene Durchschnitt des Gewinns, den die untersuchten ausführenden Hersteller mit Inlandsverkäufen der gleichartigen Ware im normalen Handelsverkehr im Untersuchungszeitraum erzielt haben.
(76)
Bei einem der untersuchten ausführenden Hersteller wurden die Produktionskosten berichtigt. Da eine beträchtliche Menge der bei der Herstellung der gleichartigen Ware eingesetzten Vorleistungen auch von einem verbundenen Lieferanten stammte, ersetzte die Kommission die Kosten für den Kauf dieser Vorleistungen durch die Kosten der Herstellung der Vorleistungen durch den untersuchten ausführenden Hersteller.
(77)
Bei demselben ausführenden Hersteller stellte die Kommission auch fest, dass eine Berichtigung um den Schrottwert doppelt gezählt worden war, da die Menge der Vorleistungen, die in Fertigwaren umgewandelt wurden, um den Schrott bereinigt worden war. Die Kommission lehnte daher den Abzug des Schrottwertes von den Produktionskosten der Fertigware ab.
(78)
Bei den Warentypen, die nicht in repräsentativen Mengen auf dem Inlandsmarkt verkauft worden waren, wurden die durchschnittlichen VVG-Kosten sowie der Gewinn von Geschäften im normalen Handelsverkehr mit solchen Warentypen auf dem Inlandsmarkt hinzugerechnet. Bei den Warentypen, die auf dem Inlandsmarkt überhaupt nicht verkauft worden waren oder bei denen keine Verkäufe im normalen Handelsverkehr festgestellt wurden, wurde der gewogene Durchschnitt der VVG-Kosten sowie des Gewinns aller Geschäfte im normalen Handelsverkehr auf dem Inlandsmarkt hinzugerechnet.
3.2.2. Ausfuhrpreis
(79)
Die untersuchten ausführenden Hersteller tätigten die Ausfuhrverkäufe der betroffenen Ware entweder direkt an unabhängige Abnehmer in der Union oder über Vertriebsgesellschaften in Taiwan. Der Ausfuhrpreis wurde daher nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise ermittelt.
3.2.3. Vergleich
(80)
Die Kommission verglich den Normalwert und den Ausfuhrpreis der untersuchten ausführenden Hersteller auf der Stufe ab Werk.
(81)
Wenn dies zur Gewährleistung eines fairen Vergleichs angezeigt war, nahm die Kommission nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung Berichtigungen des Normalwertes und/oder des Ausfuhrpreises für Unterschiede, welche die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, vor. Solche Berichtigungen betrafen Transport-, Versicherungs-, Bereitstellungs- und Verladekosten, Nebenkosten, Verpackungs- und Kreditkosten sowie Bankgebühren und Provisionen.
(82)
Die Wechselkurse, die in dem vor den Kontrollbesuchen versendeten Antidumpingfragebögen vorgegeben waren, wurden von den in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Herstellern nicht verwendet. Die Kommission nahm daher eine Neuberechnung der Geschäftswerte mithilfe der in den Fragebogen angegebenen Kurse vor.
3.2.4. Dumpingspannen
(83)
Die Kommission verglich gemäß Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung für die untersuchten ausführenden Hersteller, darunter zwei in die Stichprobe einbezogene verbundene Unternehmen und eines, dem eine individuelle Untersuchung gewährt wurde, den gewogenen durchschnittlichen Normalwert jedes Typs der gleichartigen Ware mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis des entsprechenden Typs der betroffenen Ware.
(84)
Die auf dieser Grundlage ermittelten vorläufigen gewogenen durchschnittlichen Dumpingspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des CIF-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, betragen:
Tabelle 3
Dumpingspannen, Taiwan
Unternehmen
Vorläufige Dumpingspanne
(in %)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (individuelle Ermittlung)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. und Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
Für die nicht in die Stichprobe einbezogenen mitarbeitenden ausführenden Hersteller ermittelte die Kommission die gewogene durchschnittliche Dumpingspanne nach Artikel 9 Absatz 6 der Grundverordnung. Diese Spanne wurde folglich auf der Grundlage der Spannen für die in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller berechnet.
(86)
Die so ermittelte vorläufige Dumpingspanne der nicht in die Stichprobe einbezogenen mitarbeitenden ausführenden Hersteller beträgt 10,9 %.
(87)
Für alle anderen Unternehmen im betroffenen Land ermittelte die Kommission die Dumpingspanne nach Artikel 18 der Grundverordnung auf der Grundlage der verfügbaren Informationen. Zu diesem Zweck ermittelte die Kommission den Grad der Mitarbeit. Der Grad der Mitarbeit ergibt sich aus dem Volumen der Ausfuhren der mitarbeitenden Unternehmen in die Union, ausgedrückt als Anteil an den Gesamtausfuhren, die laut Einfuhrstatistiken von Eurostat aus dem betroffenen Land in die Union getätigt werden.
(88)
Die Mitarbeit wurde in diesem Fall als hoch eingestuft, sodass die Kommission beschloss, die residuale Dumpingspanne in Höhe der höchsten Dumpingspanne festzusetzen, die für ein Unternehmen ermittelt wurde.
(89)
Die vorläufigen Dumpingspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des CIF-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, betragen:
Tabelle 4
Dumpingspannen, Taiwan
Unternehmen
Vorläufige Dumpingspanne
(in %)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. und Yieh United Steel Corporation
10,9
Andere mitarbeitende Unternehmen
10,9
Alle übrigen Unternehmen
12,0
4. SCHÄDIGUNG
4.1. Definition des Wirtschaftszweigs der Union und der Unionsproduktion
(90)
Die gleichartige Ware wurde im Untersuchungszeitraum von neun der Kommission bekannten Herstellern in der Union produziert. Sie bilden den „Wirtschaftszweig der Union“ im Sinne von Artikel 4 Absatz 1 der Grundverordnung.
(91)
Die Gesamtproduktion der Union im Untersuchungszeitraum betrug über 3 Mio. Tonnen. Die Kommission ermittelte diese Zahl auf der Grundlage aller verfügbaren Informationen über den Wirtschaftszweig der Union, etwa der Informationen, die bei den in die Stichprobe einbezogenen Herstellern eingeholt worden waren, und, was die anderen Unionshersteller betrifft, der Daten aus dem Antrag. Der größte Unionshersteller arbeitete weder mit, noch sprach er sich gegen den Antrag aus. Sechs Unionshersteller, auf die etwa 55 % der Verkäufe und der Produktion in der Union entfallen, arbeiteten bei der Untersuchung mit. Wie bereits in Erwägungsgrund 8 erwähnt, wurden vier Unionshersteller in die Stichprobe einbezogen; auf sie entfallen rund 50 % der gesamten Unionsproduktion der gleichartigen Ware.
(92)
Von interessierten Parteien wurde geltend gemacht, einer der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller sollte aus der Definition des Wirtschaftszweigs der Union ausgeschlossen werden, da er beträchtliche Mengen der betroffenen Ware einführe. Die Einfuhren dieses Unionsherstellers aus den betroffenen Ländern machten jedoch weniger als 5 % der Gesamteinfuhren und weniger als 2 % der Verkaufsmenge der betroffenen Ware in der Union aus. Aufgrund dessen wird der betreffende Hersteller in diesem Stadium weiter zum Wirtschaftszweig der Union gezählt.
(93)
Von interessierten Parteien wurde geltend gemacht, dass die Stichprobe nicht repräsentativ sei, da der größte Unionshersteller nicht enthalten sei. Wie bereits erwähnt, entfallen auf die vier Unionshersteller der Stichprobe etwa 50 % der gesamten Unionsproduktion der gleichartigen Ware. Die Kommission kam daher zu dem Schluss, dass die Stichprobe repräsentativ ist. Der genannte größte Hersteller hatte sich ohnehin nicht gemeldet.
4.2. Unionsverbrauch
(94)
Der Unionsverbrauch wurde von der Kommission anhand der bei den Herstellern der Stichprobe eingeholten Angaben zu den Verkaufsmengen der eigenen Produktion, anhand der Daten aus dem Antrag zu den Verkaufsmengen der übrigen Unionshersteller sowie anhand der Daten aus Eurostat-Statistiken zur Menge der Einfuhren auf den Unionsmarkt ermittelt.
(95)
Der Unionsverbrauch entwickelte sich wie folgt:
Tabelle 5
Unionsverbrauch
2010
2011
2012
Untersuchungszeitraum
Unionsverbrauch (in Tonnen)
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Index
100
103
103
104
Quelle: In die Stichprobe einbezogene Unionshersteller, Antrag, Eurostat.
(96)
Der Unionsverbrauch wuchs im Bezugszeitraum stetig um insgesamt 4 %.
4.3. Einfuhren aus den betroffenen Ländern
4.3.1. Kumulative Beurteilung der Auswirkungen der Einfuhren aus den betroffenen Ländern
(97)
Die Kommission prüfte, ob die Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in den betroffenen Ländern nach Artikel 3 Absatz 4 der Grundverordnung kumulativ beurteilt werden sollten.
(98)
Die ermittelte Dumpingspanne für die Einfuhren aus der VR China und Taiwan lag über der Geringfügigkeitsschwelle nach Artikel 9 Absatz 3 der Grundverordnung. Die Menge der Einfuhren aus jedem der betroffenen Länder war nicht unerheblich im Sinne von Artikel 5 Absatz 7 der Grundverordnung. Der Marktanteil Taiwans lag im Untersuchungszeitraum bei 5,1 %, derjenige der VR China bei 4,3 %.
(99)
Die Bedingungen für den Wettbewerb zwischen den gedumpten Einfuhren aus der VR China und Taiwan sowie der gleichartigen Ware waren ähnlich. Genauer gesagt standen die eingeführten Waren im Wettbewerb untereinander und mit der in der Union hergestellten gleichartigen Ware, da alle Waren denselben weltweiten Standards entsprechen und somit austauschbar sind. Sie werden außerdem über dieselben Kanäle an ähnliche Abnehmerkategorien verkauft.
(100)
Der Verband der Eisen- und Stahlindustrie Taiwans (Taiwan Steel & Iron Industries Association, im Folgenden „TSIIA“) machte geltend, die Kommission sollte die Auswirkungen der gedumpten Einfuhren aus der VR China und Taiwan nicht kumulativ bewerten. Ihm zufolge könnten kaltgewalzte Flacherzeugnisse aus nicht rostendem Stahl zwar als gleich im Sinne der Grundverordnung gelten, doch herrschten für die taiwanischen Verkäufe auf dem Unionsmarkt nicht dieselben Wettbewerbsbedingungen wie für die chinesischen Einfuhren. Sie unterschieden sich insbesondere im Hinblick auf die Stahlgüteklasse und die Qualität, wobei die taiwanischen Waren von höherer Qualität seien.
(101)
Das Vorbringen zu verschiedenen Güteklassen bezieht sich nur auf Spezialprodukte, die weniger als 1 % der Einfuhren ausmachen. Überdies genügen alle Waren (aus der EU, der VR China und Taiwan) denselben weltweiten Normen, und in keinem Vorbringen wurde eine Quantifizierung von Unterschieden bei den materiellen Eigenschaften zwischen der in der Union hergestellten gleichartigen Ware und Einfuhren vorgenommen, sodass dieser Einwand unbelegt blieb. Das Vorbringen wurde daher zurückgewiesen.
(102)
Es waren somit alle Kriterien nach Artikel 3 Absatz 4 der Grundverordnung erfüllt, und die Einfuhren aus der VR China und Taiwan wurden bei der Schadensermittlung kumulativ untersucht.
4.3.2. Menge und Marktanteil der Einfuhren aus den betroffenen Ländern
(103)
Die Kommission ermittelte die Einfuhrmenge anhand von Angaben zu Einfuhrmengen aus Eurostat-Statistiken. Der Marktanteil der Einfuhren wurde auf derselben Grundlage ermittelt.
(104)
Die Einfuhren aus den betroffenen Ländern in die Union entwickelten sich wie folgt:
Tabelle 6
Einfuhrmenge und Marktanteil
2010
2011
2012
Untersuchungszeitraum
Menge der Einfuhren aus der VR China (in Tonnen)
56 477
95 876
87 759
143 420
Index
100
170
155
254
Marktanteil (in %)
1,8
2,9
2,7
4,3
Index
100
165
151
243
Menge der Einfuhren aus Taiwan (in Tonnen)
127 664
173 968
132 392
169 097
Index
100
136
104
132
Marktanteil (in %)
4,0
5,4
4,1
5,1
Index
100
133
101
127
Menge der Einfuhren aus den betroffenen Ländern (in Tonnen)
184 140
269 845
220 151
312 517
Index
100
147
120
170
Marktanteil (in %)
5,8
8,3
6,8
9,5
Index
100
143
116
163
Quelle: Eurostat.
(105)
Die kumulierte Einfuhrmenge aus den betroffenen Ländern stieg zwischen 2010 und dem Untersuchungszeitraum um 70 % von 184 140 Tonnen auf 312 517 Tonnen. Abgesehen vom Jahr 2012, in dem die Einfuhrmengen zwar höher als 2010, aber niedriger als 2011 waren, stiegen die Einfuhren im gesamten Bezugszeitraum stetig an.
(106)
Der kumulierte Marktanteil stieg im Bezugszeitraum um 63 % von 5,8 % auf 9,5 %. Ähnlich wie die Einfuhrmenge stieg auch der Marktanteil außer im Jahr 2012 im gesamten Bezugszeitraum stetig an.
4.3.3. Preise der Einfuhren aus den betroffenen Ländern und Preisunterbietung
(107)
Die Kommission ermittelte die Preise der Einfuhren anhand von Angaben zu Wert und Menge der Einfuhren aus Eurostat-Statistiken. Die Preisunterbietung durch die Einfuhren wurde anhand der Fragebogenantworten der in die jeweilige Stichprobe einbezogenen Unionshersteller und ausführenden Hersteller sowie des ausführenden Herstellers, dem, wie in Erwägungsgrund 17 ausgeführt, eine individuelle Ermittlung gewährt wurde, ermittelt.
(108)
Der gewogene Durchschnittspreis der Einfuhren aus den betroffenen Ländern in die Union entwickelte sich wie folgt:
Tabelle 7
Einfuhrpreise
2010
2011
2012
Untersuchungszeitraum
VR China (EUR/Tonne)
2 175
2 280
2 253
2 008
Index
100
105
104
92
Taiwan (EUR/Tonne)
2 268
2 414
2 143
1 897
Index
100
106
94
84
Betroffene Länder (EUR/Tonne)
2 239
2 366
2 187
1 948
Index
100
106
98
87
Quelle: Eurostat.
(109)
Die Einfuhrpreise der VR China und Taiwans nahmen zwischen 2010 und 2011 zunächst um 6 Prozentpunkte zu. Anschließend sanken sie um 19 Prozentpunkte, was insgesamt eine Abnahme um 13 % bedeutet. Abgesehen vom Jahr 2012, in dem die Preise der VR China noch vergleichsweise hoch, die Taiwans jedoch schon vergleichsweise niedrig waren, entwickelten sich die Einfuhrpreise der VR China und Taiwans ähnlich. Die Preise beider Länder nahmen zwischen 2012 und dem Untersuchungszeitraum weiter ab.
(110)
Die Kommission ermittelte die Preisunterbietung im Untersuchungszeitraum, indem sie folgende Faktoren miteinander verglich:
i)
die gewogenen durchschnittlichen Verkaufspreise je Warentyp der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller, die unabhängigen Abnehmern auf dem Unionsmarkt berechnet wurden, und zwar auf der Stufe ab Werk, und
ii)
die entsprechenden gewogenen Durchschnittspreise je Warentyp der von den untersuchten chinesischen und taiwanischen Herstellern bezogenen Einfuhren, die dem ersten unabhängigen Abnehmer auf dem Unionsmarkt berechnet wurden, auf Grundlage des CIF-Preises mit angemessenen Berichtigungen um die nach der Einfuhr angefallenen Kosten.
(111)
Der Preisvergleich wurde für jeden Warentyp getrennt nach gegebenenfalls erforderlichen Berichtigungen und unter Abzug von Preisnachlässen, Provisionen und Zustellungskosten vorgenommen. Das Ergebnis des Vergleichs wurde ausgedrückt als Prozentsatz des Umsatzes der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller im Untersuchungszeitraum. Daraus ging eine gewogene durchschnittliche Preisunterbietungsspanne der Einfuhren aus den betroffenen Ländern am Unionsmarkt hervor, die sich zwischen 9,6 und 11,3 % bewegte.
(112)
Die Untersuchung ergab, dass die ausführenden Hersteller fast ausschließlich an unabhängige Vertriebsunternehmen oder Stahldienstleistungszentren verkaufen, während der Wirtschaftszweig der Union sowohl an Vertriebsunternehmen und Stahldienstleistungszentren als auch an Endverwender verkaufte. Die Untersuchung erbrachte jedoch keine Belege für eine Beeinflussung der Preise durch die unterschiedlichen Handelsstufen. Unabhängige Vertriebsunternehmen und Stahldienstleistungszentren gaben vielmehr an, dass ihnen von den Unionsherstellern keine günstigeren Verkaufsbedingungen eingeräumt würden als den Verwendern.
4.4. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
4.4.1. Allgemeine Bemerkungen
(113)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung umfasste die Prüfung der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren auf den Wirtschaftszweig der Union eine Bewertung aller Wirtschaftsindikatoren, die für die Lage des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum relevant waren.
(114)
Wie in Erwägungsgrund 8 erwähnt, wurde bei der Ermittlung einer etwaigen Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union mit einer Stichprobe gearbeitet. In die Stichprobe wurden vier Hersteller einbezogen.
(115)
Bei der Ermittlung der Schädigung unterschied die Kommission zwischen makroökonomischen und mikroökonomischen Schadensindikatoren. Die Kommission bewertete die makroökonomischen Indikatoren anhand der Daten der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller und, für die übrigen Unionshersteller, anhand der Daten aus dem Antrag. Die Daten bezogen sich auf alle Unionshersteller. Die mikroökonomischen Indikatoren bewertete die Kommission anhand der Daten in den Fragebogenantworten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller. Die Daten bezogen sich auf die Unionshersteller der Stichprobe. Beide Datenmengen wurden als repräsentativ für die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union angesehen.
(116)
Bei den makroökonomischen Indikatoren handelt es sich um: Produktion, Produktionskapazität, Kapazitätsauslastung, Verkaufsmenge, Marktanteil, Wachstum, Beschäftigung, Produktivität und Höhe der Dumpingspanne.
(117)
Bei den mikroökonomischen Indikatoren handelt es sich um: durchschnittliche Stückpreise, Stückkosten, Arbeitskosten, Lagerbestände, Rentabilität, Cashflow, Investitionen, Kapitalrendite und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten.
(118)
Von interessierten Parteien wurde geltend gemacht, dass zur Schadensbewertung durchgängig die Daten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller herangezogen werden sollten, anstatt die Indikatoren in makro- und mikroökonomische Indikatoren einzuteilen. Den interessierten Parteien zufolge ist die separate Analyse makro- und mikroökonomischer Indikatoren anfällig für Manipulationen seitens des Antragstellers, denn da die Entscheidung, ob ein bestimmter Indikator als makro- oder mikroökonomisch einzustufen sei, nach dem Kriterium der Verfügbarkeit von Informationen getroffen worden sei, habe der Antragsteller die Datenerfassung auf makroökonomischer Ebene steuern können.
(119)
Die Kommission ermittelte und analysierte makroökonomische Indikatoren, da sie auf Unionsebene und nicht nur auf der Ebene der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller gefunden wurden. Sie vertrat die Ansicht, dass bei makroökonomischen Indikatoren vollständige Daten des gesamten Wirtschaftszweigs der Union, welche auch Daten aus den Unternehmen der Stichprobe umfassen, die Lage im Bezugszeitraum besser widerspiegeln als Daten für nur einen Teil des Wirtschaftszweigs.
(120)
Die Daten, die der Antragsteller für die Bewertung der makroökonomischen Indikatoren bereitgestellt hatte, wurden als genau und verlässlich eingestuft. Die Validität der Daten wurde anhand der Angaben der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller überprüft. Argumentationshalber sei bemerkt, dass eine Schadensanalyse, bei der durchgängig die Daten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller verwendet werden, bei den makroökonomischen Indikatoren ein negativeres Bild ergäbe. Es gab keine Anhaltspunkte dafür, dass der Antragsteller absichtlich Informationen zurückhielt, um die Schadensanalyse zu manipulieren. Es gibt daher keinen Grund, die Angaben des Antragstellers zu den makroökonomischen Indikatoren nicht zu berücksichtigen. Dem Vorbringen, nach dem die Analyse der Schadensindikatoren auf die von den Unionsherstellern der Stichprobe übermittelten Angaben beschränkt bleiben sollte, kann daher nicht stattgegeben werden.
4.4.2. Makroökonomische Indikatoren
4.4.2.1. Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(121)
Die Unionsproduktion insgesamt, die Produktionskapazität (auf der Stufe des Kaltwalzens) und die Kapazitätsauslastung entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 8
Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
2010
2011
2012
Untersuchungszeitraum
Produktionsmenge (in Tonnen)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Index
100
99
101
95
Produktionskapazität (in Tonnen)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Index
100
102
103
104
Kapazitätsauslastung (in %)
77
74
75
70
Index
100
97
98
92
Quelle: In die Stichprobe einbezogene Unionshersteller, Antrag.
(122)
Die Produktionsmenge blieb zwischen 2010 und 2012 stabil. Zwischen dem Jahr 2012 und dem Untersuchungszeitraum verringerte sich die Produktionsmenge um 6 Prozentpunkte, womit sie insgesamt trotz einer stabilen Nachfrage um 5 % sank.
(123)
Gleichzeitig kam es im Bezugszeitraum zu einer leichten Erhöhung der Produktionskapazität um 4 %. Der geringfügige Anstieg der Produktionskapazität könnte auf eine bessere Nutzung der Maschinen infolge der Umsetzung von Effizienzprogrammen durch den Wirtschaftszweig der Union zurückgehen.
(124)
Die Kapazitätsauslastung sank infolgedessen über den Bezugszeitraum um 8 %. Bekanntermaßen ist eine hundertprozentige Kapazitätsauslastung in der SSCR-Industrie nicht zu erreichen und langfristig nicht durchzuhalten. Die Kapazitätsauslastung des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum liegt jedoch weit unter dem Wert von über 90 %, der mit einem langfristig durchhaltbaren Produktionsniveau als erreichbar gilt. Da der Unterschied zwischen der Produktionskapazität und dem langfristig durchhaltbaren Produktionsniveau gering ist, kann er außerdem die Abwärtstendenz, die der Wirtschaftszweig der Union aufwies, nicht beeinflusst haben.
4.4.2.2. Verkaufsmenge und Marktanteil
(125)
Die Verkaufsmenge und der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 9
Verkaufsmenge und Marktanteil
2010
2011
2012
Untersuchungszeitraum
Verkaufsmenge auf dem Unionsmarkt (in Tonnen)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Index
100
100
103
100
Marktanteil (in %)
84
81
84
80
Index
100
97
100
95
Quelle: In die Stichprobe einbezogene Unionshersteller, Antrag.
(126)
Die Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union war im Bezugszeitraum stabil mit einer leichten Steigerung im Jahr 2012.
(127)
Da der Unionsverbrauch, wie in Erwägungsgrund 96 ausgeführt, im Bezugszeitraum anstieg, die Verkaufsmenge jedoch recht stabil blieb, nahm der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union über den gesamten Bezugszeitraum um 5 % ab. Ähnlich wie bei der Verkaufsmenge ergab sich im Jahr 2012 ein günstigeres Bild.
4.4.2.3. Wachstum
(128)
Wie vorstehend beschrieben, blieb die Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum recht stabil, während der Markt wuchs. Gleichzeitig stiegen die Einfuhren aus den betroffenen Ländern beträchtlich an. Das Wachstum des Marktes im Bezugszeitraum um etwa 140 000 Tonnen kam somit fast ausschließlich den Einfuhren aus den betroffenen Ländern zugute, deren Menge über den gesamten Zeitraum um etwa 128 000 Tonnen anstieg. Der Wirtschaftszweig der Union konnte folglich keinerlei Nutzen aus dem Anwachsen des Marktes ziehen.
4.4.2.4. Beschäftigung und Produktivität
(129)
Beschäftigung und Produktivität entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 10
Beschäftigung und Produktivität
2010
2011
2012
Untersuchungszeitraum
Zahl der Beschäftigten
13 223
12 978
12 471
11 820
Index
100
98
94
89
Produktivität (Tonnen je Beschäftigten)
242
235
258
257
Index
100
97
107
106
Quelle: In die Stichprobe einbezogene Unionshersteller, Antrag.
(130)
Die Zahl der Beschäftigten des Wirtschaftszweigs der Union nahm 2011 um 2 Prozentpunkte, 2012 um weitere 4 Prozentpunkte und im Untersuchungszeitraum um 5 Prozentpunkte ab, woraus sich eine deutlich fallende Tendenz ergibt. Die Rationalisierung der Beschäftigtenzahl könnte auf die Umsetzung verschiedener „Effizienzpläne“ durch die Unionshersteller und auf die Abnahme der Produktionsmenge zurückgehen.
(131)
Die SSCR-Industrie gilt allgemein als kapitalintensiv. Dennoch fällt die Beschäftigung beim Wirtschaftszweig der Union beträchtlich ins Gewicht. Die Arbeitskosten, die im Durchschnitt 10 % bis 15 % der Gesamtkosten ausmachen, bilden außerdem nach den Rohstoffkosten den zweitwichtigsten Kostenfaktor. Die Beschäftigung ist somit ein relevanter Schadensindikator für diesen Wirtschaftszweig.
(132)
Die Produktivität des Wirtschaftszweigs der Union nahm 2011 um 3 Prozentpunkte leicht ab, stieg dann im Jahr 2012 um 10 Prozentpunkte und sank im Untersuchungszeitraum wieder um 1 Prozentpunkt. Insgesamt stieg sie im Bezugszeitraum trotz der geringeren Beschäftigtenzahl um 6 Prozentpunkte von 242 Tonnen auf 257 Tonnen je Beschäftigten, was eine höhere Effizienz belegt.
4.4.2.5. Höhe der Dumpingspanne und Erholung von früherem Dumping
(133)
Alle Dumpingspannen lagen deutlich oberhalb der Geringfügigkeitsschwelle. Die Auswirkungen der tatsächlichen Dumpingspannen auf den Wirtschaftszweig der Union waren angesichts der Menge und der Preise der Einfuhren aus den betroffenen Ländern erheblich.
(134)
Dies ist die zweite Antidumpinguntersuchung zu der betroffenen Ware. Einfuhren derselben Ware mit Ursprung in der VR China, Südkorea und Taiwan waren bereits im Zeitraum 2008-2009 Gegenstand einer Untersuchung (6). Obwohl diese Untersuchung nicht zur Einführung von Antidumpingmaßnahmen führte, wurde darin das Vorliegen von Dumping bereits zur damaligen Zeit vorläufig festgestellt (7).
4.4.3. Mikroökonomische Indikatoren
4.4.3.1. Preise und die Preise beeinflussende Faktoren
(135)
Die gewogenen durchschnittlichen Verkaufsstückpreise, welche die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller unabhängigen Abnehmern in der Union in Rechnung stellten, entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 11
Verkaufspreise in der Union
2010
2011
2012
Untersuchungszeitraum
Durchschnittlicher Verkaufsstückpreis in der Union (EUR/Tonne)
2 428
2 572
2 358
2 159
Index
100
106
97
89
Produktionsstückkosten (EUR/Tonne)
2 247
2 345
2 149
1 939
Index
100
104
96
86
Quelle: In die Stichprobe einbezogene Unionshersteller.
(136)
Die Verkaufspreise, welche die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller unabhängigen Abnehmern in Rechnung stellten, sanken im Bezugszeitraum um 11 %. Während die Preise im Jahr 2011 um 6 % stiegen, fielen sie danach bis zum Ende des Bezugszeitraums um 17 Prozentpunkte.
(137)
Die Produktionsstückkosten für die gesamte Produktion an SSCR (einschließlich der möglicherweise ausgeführten Ware) folgten weitgehend der Entwicklung der Verkaufspreise und sanken über den gesamten Bezugszeitraum um 14 %. Die Verkaufspreise und die Produktionsstückkosten sind jedoch nicht direkt vergleichbar, da zwischen Produktion und Verkauf eine gewisse Zeitspanne liegt. Da die durchschnittlichen Lagerbestände des Wirtschaftszweigs der Union etwa 15 % des Umsatzes ausmachten, liegen zwischen Produktion und Verkauf im Durchschnitt fast zwei Monate.
(138)
Allgemein werden sowohl die Produktionskosten als auch die Verkaufspreise von der Entwicklung der Kosten für die Rohstoffe, vor allem Chrom und Nickel, bestimmt. Die Preise des Wirtschaftszweigs der Union folgen einem Mechanismus auf Grundlage des sogenannten Legierungszuschlags. Nach diesem Mechanismus bestehen die Preise aus einem festen „Grundpreis“ und einem „Legierungszuschlag“, der in Abhängigkeit von der chemischen Zusammensetzung des Stahls der jeweiligen Güteklasse und den Notierungen der Legierungen an der Londoner Metallbörse (London Metal Exchange - LME) variiert. Die Preise hängen somit von der Stahlgüteklasse und den entsprechenden Materialkosten ab.
(139)
Von interessierten Parteien wurde angeregt, die Entwicklung der Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union sollte ohne den „Legierungszuschlag“ analysiert werden. Da der Wirtschaftszweig der Union den Nickelpreis nicht beeinflusse, sollte die Kommission den interessierten Parteien zufolge nur den „Grundpreis“ berücksichtigen.
(140)
Der Gesamtpreis setzt sich zwar in der Tat aus dem Grundpreis und dem Legierungszuschlag zusammen, und diese Zweiteilung ist den Kunden normalerweise auch bewusst. Die Untersuchung ergab jedoch, dass während des Untersuchungszeitraums diese zwei Elemente auf den Rechnungen normalerweise nicht getrennt angegeben wurden. In solchen Fällen sind die beiden Elemente normalerweise auch auf den der Rechnung vorausgehenden Unterlagen wie dem Auftrag oder der Auftragsbestätigung nicht separat angegeben.
(141)
Die Entwicklung des Grundpreises wurde daher anhand öffentlich zugänglicher Informationen analysiert, welche die interessierten Parteien bereitgestellt hatten. In diesen Informationen wird der Gesamtpreis für Waren der Gebrauchsgutklasse 304 (8) in Deutschland (9) detailliert in Grundpreis und Legierungszuschlag aufgeschlüsselt. Während der Legierungszuschlag entsprechend der Entwicklung der Rohstoffkosten schwankte, nahm der Grundpreis im gesamten Bezugszeitraum stetig ab: Er fiel von etwa 1 200 EUR/Tonne im Jahr 2010 auf etwa 1 000 EUR/Tonne im Untersuchungszeitraum, d. h. um rund 20 %. Obwohl dieser Rückgang möglicherweise nicht repräsentativ für alle Produkte und alle Unionshersteller ist, stützt sein Ausmaß doch die Schlussfolgerung, dass nicht nur der Legierungszuschlag, sondern auch der Grundpreis sich nach unten entwickelte.
4.4.3.2. Arbeitskosten
(142)
Die durchschnittlichen Arbeitskosten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 12
Durchschnittliche Arbeitskosten je Beschäftigten
2010
2011
2012
Untersuchungszeitraum
Durchschnittliche Arbeitskosten je Beschäftigen (in EUR)
57 071
58 068
59 684
61 826
Index
100
102
105
108
Quelle: In die Stichprobe einbezogene Unionshersteller.
(143)
Die durchschnittlichen Arbeitskosten je Beschäftigten nahmen im Bezugszeitraum zu; sie stiegen von 2010 bis zum Untersuchungszeitraum insgesamt um 8 %.
4.4.3.3. Lagerbestände
(144)
Die Lagerbestände der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 13
Lagerbestände
2010
2011
2012
Untersuchungszeitraum
Schlussbestand (in Tonnen)
242 166
238 818
208 021
225 418
Index
100
99
86
93
Schlussbestände als Prozentsatz der Produktion
15
16
14
15
Index
100
103
90
99
Quelle: In die Stichprobe einbezogene Unionshersteller.
(145)
Die Lagerbestände blieben 2010 und 2011 recht stabil, gingen dann im Jahr 2012 um 13 Prozentpunkte zurück und stiegen schließlich im Untersuchungszeitraum um 7 Prozentpunkte. Insgesamt nahmen sie im Bezugszeitraum um 7 % ab. Da der Großteil der Produktion auf Bestellung erfolgt, stellen die Lagerbestände in diesem Wirtschaftszweig keinen aussagekräftigen Indikator dar.
4.4.3.4. Rentabilität, Cashflow, Investitionen, Kapitalrendite und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
(146)
Rentabilität, Cashflow, Investitionen und Kapitalrendite der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 14
Rentabilität, Cashflow, Investitionen und Kapitalrendite
2010
2011
2012
Untersuchungszeitraum
Rentabilität der Verkäufe an unabhängige Abnehmer in der Union (in % des Umsatzes)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Index
- 100
- 214
- 330
- 253
Cashflow (in Mio. EUR)
- 199
107
- 10
- 39
Index
- 100
54
- 5
- 20
Investitionen (in Mio. EUR)
1 504
1 375
1 279
1 244
Index
100
91
85
83
Kapitalrendite (in %)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Index
- 100
- 246
- 370
- 269
Quelle: In die Stichprobe einbezogene Unionshersteller.
(147)
Die Kommission ermittelte die Rentabilität der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller als Nettogewinn vor Steuern aus den Verkäufen der gleichartigen Ware an unabhängige Abnehmer auf dem Unionsmarkt in Prozent des mit diesen Verkäufen erzielten Umsatzes. Die Rentabilität der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller war im gesamten Bezugszeitraum negativ; sie nahm von 2010 bis 2012 um 1,5 % ab und erholte sich im Untersuchungszeitraum um 0,5 Prozentpunkte, so dass sie bei -1,6 % lag. Wie in Erwägungsgrund 141 erläutert, ging die negative Rentabilität hauptsächlich auf einen ständig sinkenden Grundpreis und nicht auf Schwankungen der Preise für Rohstoffe wie Nickel zurück.
(148)
Unter Nettocashflow ist die Fähigkeit der Unionshersteller zu verstehen, ihre Tätigkeit selbst zu finanzieren. Der Cashflow war in drei der vier Jahre des Bezugszeitraums negativ; 2011 verbesserte er sich zwar, ging dann aber erneut zurück. Die zeitweilige Verbesserung im Jahr 2011 ging weitgehend auf eine beträchtliche Verringerung der Halbzeug-Lagerbestände zurück.
(149)
Die Investitionen wiesen eine Abwärtstendenz auf; sie gingen 2011 um 9 %, 2012 um weitere 6 % und im Untersuchungszeitraum erneut um 2 % zurück. Insgesamt nahmen sie im Bezugszeitraum um 17 Prozentpunkte ab.
(150)
Die Kapitalrendite ist der Gewinn in Prozent des Nettobuchwerts der Investitionen. Sie war in allen vier Jahren des Bezugszeitraums negativ. 2011 nahm sie um 146 % ab, 2012 um weitere 124 % und erreichte im Untersuchungszeitraum -3,1 %.
(151)
Die Fähigkeit zur Kapitalbeschaffung war bei allen vier in die Stichprobe einbezogenen Herstellern in Mitleidenschaft gezogen, da sie aufgrund ihrer negativen Rentabilitätszahlen keine Finanzmittel von Banken erhielten. Die Hersteller mussten auf Mittel zurückgreifen, die von anderen Unternehmen der Gruppe zur Verfügung gestellt wurden.
4.4.4. Schlussfolgerung zur Schädigung
(152)
Die meisten Schadensindikatoren für den Wirtschaftszweig der Union entwickelten sich im Bezugszeitraum negativ. Die Produktionsmenge nahm um 5 % ab, was zu einer um 8 % geringeren Kapazitätsauslastung führte. Da die Verkaufsmengen bei wachsendem Markt stabil blieben, sank der Marktanteil um 5 %. Die Beschäftigung nahm um 11 % ab, während die Arbeitskosten um 8 % stiegen. Die Investitionen gingen um 17 % zurück, während die Kapitalrendite im gesamten Bezugszeitraum negativ blieb und eine Tendenz zur weiteren Verschlechterung aufwies.
(153)
Die einzigen Schadensindikatoren, die eindeutig eine leicht positive Tendenz zeigten, waren Produktionskapazität und Produktivität. Der Anstieg der Produktionskapazität entspricht in jedem Fall dem Verbrauchsanstieg im Bezugszeitraum. Die gestiegene Produktivität war eine Folge der niedrigeren Beschäftigtenzahl.
(154)
Einige Schadensindikatoren wiesen 2011 oder 2012 im Vergleich zu den Vorjahren zeitweilig eine positivere Entwicklung auf und entwickelten sich dann wieder negativ; dies gilt etwa für Marktanteil, Verkaufspreise und Produktionskosten. Die Profitabilität war in sämtlichen vier Jahren negativ, der Cashflow in drei von vier Jahren.
(155)
Auf der Grundlage der vorstehenden Ausführungen kam die Kommission in dieser Phase zu dem Schluss, dass der Wirtschaftszweig der Union eine bedeutende Schädigung im Sinne des Artikels 3 Absatz 5 der Grundverordnung erlitten hat.
5. SCHADENSURSACHE
(156)
Nach Artikel 3 Absatz 6 der Grundverordnung prüfte die Kommission, ob die gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern eine bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union verursachten. Nach Artikel 3 Absatz 7 der Grundverordnung prüfte die Kommission auch, ob andere bekannte Faktoren den Wirtschaftszweig der Union zur gleichen Zeit geschädigt haben könnten. Die Kommission stellte sicher, dass eine etwaige Schädigung durch andere Faktoren als die gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern nicht den gedumpten Einfuhren zugerechnet wird. Dabei handelt es sich um folgende Faktoren: Einfuhren aus Drittländern, Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Union, Energiekosten, Überkapazitäten und Wettbewerb innerhalb der Union.
5.1. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(157)
Der Unionsverbrauch stieg im Bezugszeitraum um 4 %, gleichzeitig stieg jedoch die Einfuhrmenge aus den betroffenen Ländern um 70 %, während der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union nach unten tendierte. Es wurde festgestellt, dass das Anwachsen des Marktanteils der Einfuhren und die Marktanteilverluste des Wirtschaftszweigs der Union demselben Muster folgten. Der Anstieg des Marktanteils der Einfuhren verlangsamte sich zwar im Jahr 2012, setzte aber im Untersuchungszeitraum verstärkt wieder ein, während der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union 2012 zwar ebenfalls sank, im Untersuchungszeitraum aber weiter fiel. Es besteht somit eine deutliche Korrelation zwischen den Marktanteilverlusten des Wirtschaftszweigs der Union und der Zunahme des Marktanteils der gedumpten Einfuhren.
(158)
Die Preise der Einfuhren aus den betroffenen Ländern sanken im Bezugszeitraum um 13 %. Im selben Zeitraum sanken die Preise des Wirtschaftszweigs der Union um 11 %. Die gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern unterboten die Preise des Wirtschaftszweigs der Union im Untersuchungszeitraum um 9,6 % bis 11,3 % und übten somit einen Preisdruck auf den Wirtschaftszweig der Union aus. Aufgrund der Preisentwicklung der zunehmenden Dumpingeinfuhren aus den betroffenen Ländern war es dem Wirtschaftszweig der Union nicht möglich, seinen Marktanteil zu halten oder gewinnbringend zu arbeiten.
(159)
Von interessierten Parteien wurde geltend gemacht, die gedumpte Ware aus den betroffenen Ländern stehe nicht im Wettbewerb zu den vom Wirtschaftszweig der Union vertriebenen Produkten. Bei den Einfuhren aus den betroffenen Ländern handele es sich vor allem um dünne Produkte (Dicke unter 2 mm), während Produkte mit größerer Dicke vor allem vom Wirtschaftszweig der Union geliefert würden. Diese Behauptung wurde durch die in der Untersuchung ermittelten Fakten nicht bestätigt. Sowohl die ausführenden Hersteller als auch der Wirtschaftszweig der Union vertreiben Produkte mit einer Dicke von mehr als 2 mm ebenso wie solche mit geringerer Dicke. Außerdem ist das Verhältnis von dicken zu dünnen Produkten beim Wirtschaftszweig der Union und bei den in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Herstellern aus den betroffenen Ländern im Schnitt ähnlich (30 %-35 %).
(160)
Einige interessierte Parteien machten geltend, es bestehe keine Korrelation zwischen der Menge und den Preisen der Einfuhren aus der VR China einerseits und der Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union andererseits. Sie bezogen sich dabei insbesondere auf den Zeitraum 2011-2012, in dem die Einfuhren aus der VR China abgenommen hätten und ihre Preise stabil geblieben seien, weshalb dieser Sachverhalt nicht die Ursache für die sinkenden Durchschnittspreise auf dem Unionsmarkt habe sein können. Gleichzeitig hätten die Verluste des Wirtschaftszweigs der Union zugenommen, und die Verkaufsmenge sei weitgehend stabil geblieben.
(161)
Allerdings konzentriert sich diese Analyse selektiv auf zwei isolierte Jahre anstatt auf den gesamten Bezugszeitraum. Analysiert man den gesamten Zeitraum, wird klar, dass sich durch den starken Anstieg der gedumpten Einfuhren nicht nur die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union verschlechtert hat; weitere Folgen waren ein verringerter Marktanteil, sowie ein Einbruch von Produktion, Kapazitätsauslastung, Beschäftigung, Investitionen und Kapitalrendite. Die Gesamttendenz blieb negativ, auch wenn das Jahr 2012 dieser Tendenz nicht vollständig folgte. Mit der Bewertung der Schadensindikatoren über den längeren Zeitraum von vier Jahren soll gerade vermieden werden, dass Schlussfolgerungen auf der Grundlage etwaiger isolierter Entwicklungen gezogen werden. Abgesehen davon wurden aus den in den Erwägungsgründen 97 bis 102 erläuterten Gründen die Auswirkungen der gedumpten Einfuhren aus beiden betroffenen Ländern kumulativ bewertet. Die alleinige Bewertung der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren aus der VR China war daher nicht angezeigt.
(162)
Einige interessierte Parteien machten geltend, die vom Wirtschaftszweig der Union an die Einfuhren aus Taiwan verlorenen Marktanteile seien geringfügig. Nach den Angaben im Antrag hätten die Einfuhren aus Taiwan im Untersuchungszeitraum einen Marktanteil von 4,98 % gehalten, wobei von 2010 bis zum Bezugszeitraum ein Anstieg um 1,09 % zu verzeichnen gewesen sei. Es sei somit ausgeschlossen, dass die Ausfuhren aus Taiwan die Schädigung verursacht hätten, die die Antragsteller nach eigenen Angaben erlitten hätten.
(163)
Den Untersuchungsergebnissen zufolge nahm der Marktanteil der Einfuhren aus Taiwan im Bezugszeitraum insgesamt zu und erreichte im Untersuchungszeitraum 5,1 %. Des Weiteren ging aus der Untersuchung deutlich hervor, dass die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren erheblich unterboten wurden. Entgegen dem Vorbringen der interessierten Parteien übten die gedumpten Einfuhren aus Taiwan daher einen Preisdruck aus und verursachten zusammen mit den gedumpten Einfuhren aus China die dargelegte Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union. Es sei daran erinnert, dass die Auswirkungen der gedumpten Einfuhren aus beiden betroffenen Ländern aus den in den Erwägungsgründen 97 bis 102 erläuterten Gründen kumulativ bewertet wurden. Es wurde daher keine separate Bewertung der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren aus Taiwan vorgenommen.
(164)
Von interessierten Parteien wurde geltend gemacht, die Menge der Einfuhren aus Taiwan sei zu hoch angesetzt, da sie beträchtliche Mengen von SSCR chinesischen oder koreanischen Ursprungs enthalte, die fälschlicherweise als Ursprungserzeugnisse Taiwans angemeldet worden seien. Diese Behauptung wurde jedoch nicht durch Beweise untermauert.
(165)
Abgesehen davon machten die von den mitarbeitenden taiwanischen Unternehmen (Herstellern und sonstigen mitarbeitenden Parteien) gemeldeten Ausfuhren bereits den größten Teil der Gesamteinfuhren aus Taiwan aus. Die Auswirkungen etwaiger falsch deklarierter, nicht aus Taiwan stammender Produkte wären somit sehr begrenzt.
(166)
Von interessierten Parteien wurde weiterhin geltend gemacht, die Preise der chinesischen und taiwanischen ausführenden Hersteller folgten ebenso wie die des Wirtschaftszweigs der Union dem Nickelpreis. Es mag zwar durchaus sein, dass die Preise der ausführenden Hersteller im Zeitverlauf der Entwicklung der Rohstoffpreise folgten, doch ist dies für die Frage des absoluten Preisniveaus nicht relevant. Hierzu ergab die Untersuchung, dass sowohl die chinesischen als auch die taiwanischen Preise die Preise des Wirtschaftszweigs der Union um 9,6 % bis 11,3 % unterboten. Aus dem Argument, die Preise Chinas, Taiwans und des Wirtschaftszweigs der Union seien im gesamten Bezugszeitraum einem ähnlichen Trend gefolgt, ließe sich, falls zutreffend, nur schließen, dass die Spanne der Preisunterbietung des Wirtschaftszweigs der Union durch die chinesischen und taiwanischen Ausfuhren im gesamten Bezugszeitraum ähnlich hoch war.
(167)
Von interessierten Parteien wurde geltend gemacht, dass angeblich steigende Investitionen kein Beleg für eine bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union seien. Diese Behauptung wurde indessen durch die Untersuchung nicht bestätigt. Die Investitionen nahmen nämlich, wie in Erwägungsgrund 149 erwähnt, im Bezugszeitraum stetig ab und sanken insgesamt um 17 %.
(168)
Die Kommission kam in diesem Stadium zu dem Schluss, dass die bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die steigenden gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus den betroffenen Ländern verursacht wurde.
5.2. Auswirkungen anderer Faktoren
5.2.1. Einfuhren aus Drittländern
(169)
Die Menge der Einfuhren aus anderen Drittländern entwickelte sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 15
Einfuhren aus Drittländern
Land
2010
2011
2012
Untersuchungszeitraum
Indien
Volumen (in Tonnen)
17 568
29 437
33 763
61 855
Index
100
168
192
352
Marktanteil (in %)
0,6
0,9
1,0
1,9
Durchschnittspreis (EUR/Tonne)
1 912
2 421
2 218
2 098
Index
100
127
116
110
Südkorea
Volumen (in Tonnen)
72 256
70 297
62 047
92 189
Index
100
97
86
128
Marktanteil (in %)
2,3
2,2
1,9
2,8
Durchschnittspreis (EUR/Tonne)
1 932
2 112
1 891
1 839
Index
100
109
98
95
Südafrika
Volumen (in Tonnen)
66 142
51 788
50 718
51 907
Index
100
78
77
78
Marktanteil (in %)
2,1
1,6
1,6
1,6
Durchschnittspreis (EUR/Tonne)
2 302
2 355
2 102
1 943
Index
100
102
91
84
USA
Menge (in Tonnen)
94 923
82 387
82 624
90 947
Index
100
87
87
96
Marktanteil (in %)
3,0
2,5
2,5
2,8
Durchschnittspreis (EUR/Tonne)
2 695
2 943
2 646
2 304
Index
100
109
98
85
Andere Drittländer
Menge (in Tonnen)
85 674
109 406
74 897
59 204
Index
100
128
87
69
Marktanteil (in %)
2,7
3,4
2,3
1,8
Durchschnittspreis (EUR/Tonne)
2 450
2 659
2 715
2 669
Index
100
109
111
109
Drittländer insgesamt, ausgenommen die betroffenen Länder
Menge (in Tonnen)
336 564
343 313
304 049
356 102
Index
100
102
90
106
Marktanteil (in %)
10,6
10,6
9,3
10,8
Durchschnittspreis (EUR/Tonne)
2 351
2 549
2 371
2 156
Index
100
108
101
92
Quelle: Eurostat.
(170)
Die Drittländer mit den höchsten Einfuhrmengen waren Indien, Südkorea, Südafrika und die USA mit Marktanteilen zwischen 1,6 % und 2,8 % im Untersuchungszeitraum. Alle anderen Drittländer kamen zusammen auf einen Marktanteil von 10,8 %.
(171)
Die Einfuhren aus Indien waren geringfügig, sie lagen fast im gesamten Bezugszeitraum bei 1 % oder darunter. Die Schwelle von 1 % wurde nur einmal überschritten, nämlich im Untersuchungszeitraum, als sie auf einen Marktanteil von 1,9 % kamen.
(172)
Der Marktanteil von Südkorea blieb im Bezugszeitraum eher stabil; er sank im Zeitraum 2010-2012 von 2,3 % auf 1,9 % und stieg dann im Untersuchungszeitraum auf nur 2,8 %.
(173)
Die Einfuhren aus Südafrika und den USA tendierten im gesamten Bezugszeitraum nach unten. Der Marktanteil der südafrikanischen Einfuhren sank von 2,1 % auf 1,6 %, der der Einfuhren aus den USA von 3,0 % auf 2,8 %.
(174)
Was die Preise auf der Grundlage von Eurostat-Daten betrifft, so zeigte sich, dass nur die Einfuhrpreise Südkoreas niedriger waren als die der VR China und Taiwans, während die Preise der Einfuhren aus Südafrika ähnlich hoch waren und die Preise der Einfuhren aus Indien und den USA darüber lagen. Es sei gleichwohl darauf hingewiesen, dass die betroffene/gleichartige Ware aus Stahl verschiedener Güteklassen besteht; dies führt zu beträchtlichen Preisunterschieden, die aus den Durchschnittspreisen nach Eurostat nicht hervorgehen.
(175)
Von interessierten Parteien wurde auf die Einfuhren aus anderen Drittländern wie den USA, Südkorea, Indien und Südafrika verwiesen. Sie machten geltend, dass diese Einfuhren die Lage des Wirtschaftszweigs der Union beeinflusst haben mussten; da es erhebliche Einfuhren aus anderen Drittländern gegeben habe, die nicht Gegenstand der Untersuchung durch die Kommission seien, dürften die Einfuhren aus der VR China und Taiwan nicht für Schädigungen verantwortlich gemacht werden, die durch Einfuhren aus anderen Ländern verursacht worden seien.
(176)
Wie bereits dargelegt, hatten im Untersuchungszeitraum von den Ländern, aus denen SSCR-Einfuhren in die Union getätigt wurden, Taiwan und die VR China mit 5,1 % bzw. 4,3 % den höchsten Marktanteil inne. Kein anderes Land kam im Bezugszeitraum mit seinen Einfuhren über 3 % Marktanteil. Außerdem legte der Marktanteil der betroffenen Länder im Bezugszeitraum um 3,7 % zu, während der Gesamtmarktanteil der Einfuhren aus Drittländern außer den betroffenen Ländern stabil blieb und sich im Bezugszeitraum lediglich um 0,2 Prozentpunkte erhöhte.
(177)
Aufgrund der stabilen Entwicklung der Einfuhrmengen zog die Kommission daher den vorläufigen Schluss, dass Einfuhren aus anderen Drittländern nicht nennenswert zur Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union beitrugen.
5.2.2. Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Union
(178)
Die Ausfuhrmenge der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller entwickelte sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 16
Ausfuhrleistung der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller
2010
2011
2012
Untersuchungszeitraum
Ausfuhrmenge (in Tonnen)
185 377
188 431
182 370
178 010
Index
100
102
98
96
Durchschnittspreis (EUR/Tonne)
2 148
2 353
2 082
1 915
Index
100
110
97
89
Quelle: In die Stichprobe einbezogene Unionshersteller.
(179)
Abgesehen von einer einzigen Zunahme im Jahr 2011 sind sowohl die Menge als auch der Preis der Ausfuhren der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller rückläufig. Insgesamt machte die Ausfuhrmenge der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller etwa 12 % ihrer Gesamtproduktion aus. Obwohl die sinkenden Ausfuhren zum Rückgang der Produktion beigetragen haben können, wäre der Beitrag der Ausfuhren zur Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union nur sehr begrenzt, da sie gegenüber den Verkäufen in der Union kaum ins Gewicht fallen.
5.2.3. Energiekosten, Überkapazitäten
(180)
Von interessierten Parteien wurde geltend gemacht, die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union gehe auf hohe Energiekosten zurück, welche um 20 % höher lägen als in der VR China. Die Energie ist bei der Herstellung von SSCR jedoch nur ein unbedeutender Kostenfaktor, auf den typischerweise weniger als 10 % der Gesamtkosten entfallen. Abgesehen von der Frage, ob die Energiekosten in der VR China überhaupt auf Marktwerten beruhen, kann der Unterschied bei den Energiepreisen nicht für die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union verantwortlich sein.
(181)
Von interessierten Parteien wurde geltend gemacht, der Wirtschaftszweig der Union leide entgegen den Angaben im Antrag an beträchtlichen Überkapazitäten. Wie die Kommission feststellte, sank die Kapazitätsauslastung des Wirtschaftszweigs der Union von 77 % im Jahr 2010 auf 70 % im Bezugszeitraum. Die Produktionskapazität des Wirtschaftszweigs der Union und der Verbrauch auf dem Unionsmarkt entwickelten sich hingegen parallel: Beide stiegen im Bezugszeitraum um 4 %. Die abnehmende Kapazitätsauslastung ging somit darauf zurück, dass der Wirtschaftszweig der Union aus dem Wachstum des Marktes keinen Vorteil ziehen konnte, da dieses Wachstum durch gedumpte Einfuhren aus den betroffenen Ländern absorbiert wurde. Die daraus entstehenden angeblichen Überkapazitäten sind daher eher ein Ergebnis der gedumpten Einfuhren als die Ursache der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union.
(182)
Die Kommission kam zu dem Schluss, dass weder die Energiekosten des Wirtschaftszweigs der Union noch die angeblichen Überkapazitäten die erlittene Schädigung verursacht haben können.
5.3. Wettbewerbsrechtliche Bedenken
(183)
Von interessierten Parteien wurde geltend gemacht, der Anstieg der SSCR-Einfuhren aus der VR China sei eine Reaktion auf die Konzentration der Produktionskapazitäten der Union auf eine kleine Zahl von Lieferanten, weshalb den Verwendern in der Union nur noch eine begrenzte Zahl von Unionsherstellern zur Verfügung gestanden habe. Es hat indessen in den letzten zehn Jahren auf dem Unionsmarkt immer vier mittelgroße und eine Reihe kleinerer Lieferanten gegeben. Die Eigentümer einiger dieser Unternehmen haben in diesem Zeitraum zwar gewechselt, die Zahl der Lieferanten blieb jedoch stabil. Die Zunahme der gedumpten Einfuhren aus China kann daher nicht auf eine Verringerung der Zahl der Anbieter in der Union zurückgehen.
(184)
Von interessierten Parteien wurde außerdem geltend gemacht, auf dem Unionsmarkt herrsche eine hohe Konzentration; zudem seien etwaige Schädigungen des Wirtschaftszweigs der Union nicht auf Einfuhren aus den betroffenen Ländern zurückführbar. Die Einfuhrmengen aus Asien seien nicht groß genug, um wettbewerbsbeschränkend zu wirken, und würden den Wirtschaftszweig der Union nicht daran hindern, seine Preise zu erhöhen. Dieselben Parteien verwiesen hierzu auf den Beschluss der Kommission zur Genehmigung der Fusion (mit Auflagen) zwischen Outokumpu und Inoxum (10) im November 2012 (im Folgenden „Fusionskontrollbeschluss in der Sache Outokumpu“).
(185)
Die Analysen im Rahmen eines Fusionskontrollverfahrens und eines Antidumpingverfahrens beruhen jedoch auf unterschiedlichen Rechtsgrundlagen, die unterschiedliche Zwecke verfolgen. Während in einem Fusionskontrollverfahren geprüft wird, ob ein vorgeschlagener Zusammenschluss wettbewerbsrechtliche Bedenken aufwirft, wird in einem Antidumpingverfahren analysiert, ob der Wirtschaftszweig der Union schädigendem Dumping ausgesetzt ist.
(186)
Davon abgesehen wurde im Rahmen des Fusionskontrollbeschlusses in der Sache Outokumpu geprüft, ob die Übernahme von Inoxum durch Outokumpu dazu führen würde, dass ein Akteur eine beherrschende Stellung auf dem Unionsmarkt erwirbt. Das aus der Fusion von Outokumpu und Inoxum hervorgehende Unternehmen hätte einen Marktanteil von über 50 % innegehabt und hätte die Zahl der Haupthersteller von vier auf drei verringert. In dem Fusionskontrollbeschluss wurde Outokumpu verpflichtet, Teile von Inoxum, darunter die Herstellergesellschaft Acciai Speciali Terni (im Folgenden „AST“), zu veräußern. Dies diente eben dem Ziel, den Wettbewerb auf dem SSCR-Markt in der Union zu erhalten, folglich kam die geplante Fusion, nämlich Outokumpu und sämtliche Vermögenswerte von Inoxum einschließlich AST, Unternehmen die zusammen einen Anteil von über 50 % am Unionsmarkt hielten, nie zustande. Stattdessen existieren immer noch vier mittelgroße und eine Reihe kleinerer Akteure, die untereinander im Wettbewerb stehen, von denen jedoch keiner eine solche Marktmacht besitzt, wie sie das Unternehmen gehabt hätte, das durch den geplanten Zusammenschluss entstanden wäre.
(187)
Einige interessierte Parteien verwiesen auch auf die Ausführungen des Fusionskontrollbeschlusses in der Sache Outokumpu, wonach die Unionshersteller zu Zeiten, in denen asiatische Einfuhren wegen Schwankungen des Nickelpreises, wegen des Wechselkurses und wegen niedriger LME-Nickelpreise weniger wettbewerbsfähig waren, durch diese Einfuhren nicht eingeschränkt wurden. In dem Fusionskontrollbeschluss in der Sache Outokumpu wurde jedoch darauf hingewiesen, dass die Zwänge durch Einfuhren zum gegenwärtigen Zeitpunkt möglicherweise nicht stark seien, dass diese in der Zukunft aber zunehmen könnten (11), was anschließend zu einer Einschätzung der wahrscheinlichen Marktentwicklung führte. Die jetzige Untersuchung ergab Folgendes: Gedumpte Einfuhren aus den betroffenen Ländern kamen im Untersuchungszeitraum auf einen Marktanteil von 9,5 % und stiegen gegenüber 2010 um 70 %. Es wurde außerdem festgestellt, dass diese gedumpten Einfuhren die Preise des Wirtschaftszweigs der Union um 9,6 % bis 11,3 % unterboten.
(188)
Außerdem bedeutet die Tatsache, dass die Nachfrage auf dem Unionsmarkt selbst bei beträchtlichen Preisschwankungen vergleichsweise stabil ist, nicht, dass die Käufer nicht auf Preisunterschiede reagieren. Die niedrigeren Preise der Ausführer haben zwar keinen erhöhten Verbrauch auf dem Unionsmarkt zur Folge, doch hat die Untersuchung klar gezeigt, dass die Abnehmer bereit sind, immer größere Mengen niedrigpreisiger Einfuhren zu kaufen. Da diese Niedrigpreiseinfuhren keine zusätzliche Nachfrage erzeugen, gehen diese Verkäufe zulasten der Verkäufe anderer Marktakteure, insbesondere des Wirtschaftszweigs der Union.
(189)
Die Untersuchung bestätigte, dass der Wirtschaftszweig der Union eine breitere Produktpalette anbietet als die mitarbeitenden ausführenden Hersteller. Dennoch entfielen im Untersuchungszeitraum etwa 75 % der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf die vier gängigsten Güteklassen (304, 304L, 316L und 430). Alle diese Güteklassen werden von den Ausführern aus den betroffenen Ländern in einer breiten Vielfalt von Breiten, Dicken und Verarbeitungen vertrieben. Aber auch Produkte mit höheren Güteklassen sind einem direkten Einfuhrwettbewerb ausgesetzt, da auch sie von den Ausführern aus den betroffenen Ländern verkauft werden.
(190)
Von keiner der interessierten Parteien wurden in der jetzigen Untersuchung Fragen zur Produktqualität aufgeworfen. In dem Fusionskontrollbeschluss in der Sache Outokumpu wurde festgestellt, dass die von den nichteuropäischen Herstellern produzierte Qualität zwar im Durchschnitt vergleichbar mit der europäischer Hersteller sei (12), dass aber Kunden mit besonderen Erfordernissen nicht in Asien kaufen könnten (13). Wie bereits dargelegt, handelt es sich bei der überwiegenden Mehrheit der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union aber um Produkte vergleichbarer Qualität.
(191)
Andere Probleme, die einige Kunden vom Kauf eingeführter SSCR abhalten, sind die längeren Vorlaufzeiten wegen der langen Transportwege aus den betroffenen Ländern und die ungünstigeren Zahlungsbedingungen der Hersteller in den betroffenen Ländern. Diese Probleme betreffen jedoch eher die Kunden, die direkt beim Herstellerbetrieb kaufen; diese machen nur etwa ein Drittel des Unionsmarktes aus.
(192)
Die Mehrzahl der Verkäufe erfolgte hingegen über Stahldienstleistungszentren, auf die zwei Drittel des Unionsmarktes entfallen. In der Tat erfolgen praktisch alle Verkäufe aus den betroffenen Ländern über unabhängige Dienstleistungszentren, welche auch vom Wirtschaftszweig der Union kaufen. In diesem Fall kommt es für den Verwender auf die Zahlungsbedingungen des Vertriebsunternehmens an. Da die Verkäufe typischerweise aus dem Lagerbestand des Vertriebsunternehmens erfolgen, ist die maßgebliche Vorlaufzeit die Zeit für den Transport der Ware vom Vertriebsunternehmen zum Verwender. Die meisten Verkäufe sind von den genannten Problemen daher nicht betroffen.
(193)
Die meisten Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union sind somit von den gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern direkt betroffen.
(194)
Die Kommission zog daher den Schluss, dass die Wettbewerbsbedingungen in der Union eine Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren nicht hätten verhindern können.
5.4. Auswirkungen der Rohstoffpreise
(195)
Von interessierten Parteien wurde geltend gemacht, die Entscheidung, die betroffene Ware mit Ursprung in den betroffenen Ländern oder die gleichartige Ware aus der Produktion des Wirtschaftszweigs der Union zu kaufen, sei von der Entwicklung der Rohstoffpreise, insbesondere des Nickelpreises, abhängig. Dies liege daran, dass die Ausführer einen Einheitspreis in Rechnung stellten, der Wirtschaftszweig der Union hingegen einen Grundpreis zuzüglich des Legierungszuschlags.
(196)
Bei steigenden Rohstoffpreisen sei es daher für Einführer vorteilhafter, in den betroffenen Ländern zu kaufen (da die Preise des Wirtschaftszweigs der Union dann noch oben korrigiert würden, während die Preise der Ausführer stabil blieben). Fielen dagegen die Rohstoffpreise, sei es für Einführer weniger vorteilhaft, Ware aus den betroffenen Ländern zu beziehen (da die Preise des Wirtschaftszweigs der Union sänken, während die Preise der Ausführer stabil blieben).
(197)
In dem Fusionskontrollbeschluss in der Sache Outokumpu wurden die Auswirkungen der erwarteten Entwicklung des Nickelpreises auf die Kaufentscheidungen der Einführer analysiert (14). In der jetzigen Untersuchung wurde dagegen analysiert, ob die Entwicklung der Einfuhren wirklich der tatsächlichen Entwicklung der Nickelpreise folgte und nach dem beschriebenen Muster verlief. Die Nickelpreise (15) fielen von 16 453 EUR/Tonne im Jahr 2010 um 31 % auf 11 327 EUR/Tonne im Untersuchungszeitraum. Dem in Erwägungsgrund 196 beschriebenen Vorbringen der interessierten Parteien zufolge hätte dieser Rückgang des Nickelpreises zu einem Rückgang der Einfuhren aus den betroffenen Ländern führen müssen. Die Untersuchung ergab jedoch, dass trotz des erheblichen Preisverfalls bei Nickel die Ausfuhren aus den betroffenen Ländern im selben Zeitraum um 70 % stiegen (siehe Erwägungsgrund 104).
(198)
Die Entwicklung der Rohstoffpreise mag zwar gewisse Auswirkungen auf die Entwicklung der Einfuhrmengen gehabt haben, doch überwogen eindeutig andere Faktoren wie das niedrige Preisniveau der ausführenden Hersteller. Es wird daher die Ansicht vertreten, dass die Entwicklung der Nickelpreise keinen dauerhaften Einfluss auf die insgesamt steigende Tendenz bei den gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern im Bezugszeitraum ausgeübt hat.
5.5. Veränderungen der Verbrauchsmuster
(199)
In dem Fusionskontrollbeschluss in der Sache Outokumpu wurde festgestellt, dass sowohl die absolute Höhe des Nickelpreises als auch dessen Volatilität die Attraktivität von nicht rostendem Stahl als Werkstoff verringern und die Nachfrage hin zu nickelfreiem nicht rostenden Stahl verlagern dürfte (16).
(200)
Im Hinblick auf die Attraktivität von nicht rostendem Stahl als Werkstoff wurde auch geltend gemacht, dass eine Reihe von Faktoren dazu beitragen könne, dass andere Werkstoffe durch nicht rostenden Stahl ersetzt würden oder dieser durch andere Werkstoffe ersetzt werde, beispielsweise die Notwendigkeit leichterer Werkstoffe etwa im Automobilbau (negative Auswirkungen auf nicht rostenden Stahl, Übergang von Stahl zu Verbundwerkstoffen), kürzere Produkt-Lebenszyklen bei Konsumgütern (negative Auswirkungen auf rostfreien Stahl, da billigere Materialien verwendet würden), eine gestiegene Notwendigkeit der Wasserbehandlung und der Produktion von grüner Energie (positive Auswirkungen auf nicht rostenden Stahl, da in vielen Anwendungen schwer zu ersetzen) und die Preisentwicklung bei möglichen konkurrierenden Werkstoffen (Eisenerz, Aluminium, Kupfer) (17).
(201)
Was dies betrifft, so bestätigte die jetzige Untersuchung die Feststellungen des Outokumpu-Fusionskontrollbeschlusses (18), dass nämlich die Nachfrage nach nicht rostendem Stahl im Allgemeinen und nach SSCR im Besonderen eher unelastisch sei. Der Verbrauch wuchs am stärksten in den Jahren 2010 und 2011, als die Preise stiegen. Von 2011 bis zum Untersuchungszeitraum sanken die Preise, doch der Verbrauch blieb mit einer Zunahme von nur 1 % stabil. Substitutionstendenzen zugunsten oder zulasten von nicht rostendem Stahl einschließlich der oben erwähnten Faktoren hatten daher keinen messbaren Einfluss auf dem Gesamtverbrauch an SSCR.
(202)
Was die Verschiebung der Nachfrage zu nickelfreien Güteklassen von nicht rostendem Stahl betrifft, welche ebenfalls zur gleichartigen Ware gehören, so werden die Feststellungen des Fusionskontrollbeschlusses in der Sache Outokumpu durch eine ausführliche Analyse der von den Unionsherstellern gemeldeten Verkäufe bestätigt.
(203)
Dennoch hängen die vom Wirtschaftszweig der Union in Rechnung gestellten Preise, wie in Erwägungsgrund 138 beschrieben, direkt von der Stahlgüteklasse und den entsprechenden Rohstoffkosten ab. Eine Verschiebung der Nachfrage von einer Stahlgüteklasse zur anderen hat daher neutrale Auswirkungen auf die Ergebnisse des Wirtschaftszweigs der Union.
(204)
Es wird daher in diesem Stadium der Schluss gezogen, dass die Veränderungen der Verbrauchsmuster sich nicht negativ auf die Leistung des Wirtschaftszweigs der Union ausgewirkt haben.
5.6. Schlussfolgerung zur Schadensursache
(205)
Die Niedrigpreiseinfuhren aus den betroffenen Ländern stiegen in einer Zeit, in der die meisten Schadensindikatoren des Wirtschaftszweigs der Union (Produktion, Kapazitätsauslastung, Marktanteil, Beschäftigung, Verkaufspreise, Arbeitskosten, Rentabilität, Investitionen und Kapitalrendite) sich verschlechterten, sowohl in absoluten Zahlen als auch im Verhältnis zum Verbrauch in der Union. Die gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern unterboten die Preise des Wirtschaftszweigs der Union im Untersuchungszeitraum um 9,6 % bis 11,3 %.
(206)
Andere Faktoren wie Energiekosten, Kapazitäten und die Wettbewerbsbedingungen auf dem Unionsmarkt trugen zu der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union nicht bei. Faktoren wie die Einfuhren aus Drittländern und die Ausfuhren des Wirtschaftszweigs der Union haben möglicherweise zu der Schädigung beigetragen, jedoch nur in sehr begrenztem Maße.
(207)
Aufgrund dieser Sachlage zog die Kommission den vorläufigen Schluss, dass die bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern verursacht wurde und dass dieser ursächliche Zusammenhang bei einzelner Betrachtung der anderen Faktoren nicht aufgehoben wird. Die Schädigung schlägt sich hauptsächlich in der prekären Finanzlage des Wirtschaftszweigs der Union und im Rückgang von Produktion, Kapazitätsauslastung, Beschäftigung und Marktanteil nieder.
(208)
Alle bekannten Faktoren, die Einfluss auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union haben, wurden von der Kommission ordnungsgemäß von den schädigenden Auswirkungen der gedumpten Einfuhren unterschieden und abgegrenzt. Andere Einfuhren, die Ausfuhren des Wirtschaftszweigs der Union, die Energiekosten, die Kapazitäten sowie die Wettbewerbsbedingungen trugen, wenn überhaupt, dann nur in sehr begrenztem Maße zu der negativen Entwicklung des Wirtschaftszweigs der Union im Hinblick auf seine finanzielle Lage und seinen Marktanteil bei.
6. UNIONSINTERESSE
(209)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung prüfte die Kommission, ob sich eindeutig der Schluss ziehen lässt, dass die Einführung von Maßnahmen trotz der Feststellung des schädigenden Dumpings im vorliegenden Fall dem Interesse der Union zuwiderlaufen würde. Bei der Ermittlung des Unionsinteresses wurden die Interessen aller Beteiligten berücksichtigt, auch die Interessen des Wirtschaftszweigs der Union, der Einführer und der Verwender.
6.1. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(210)
Der Großteil des Wirtschaftszweigs der Union unterstützt die Einführung von Maßnahmen. Der größte Unionshersteller arbeitete zwar nicht an der Untersuchung mit, sprach sich aber auch nicht gegen den Antrag aus. Sechs Unionshersteller, auf die etwa 55 % der Verkäufe und der Produktion in der Union entfallen, arbeiteten an der Untersuchung mit und unterstützten den Antrag.
(211)
Der Wirtschaftszweig der Union wurde bedeutend geschädigt. Alle Finanzindikatoren (Rentabilität, Cashflow, Kapitalrendite) waren während des ganzen Bezugszeitraums die meiste Zeit negativ. Andere Indikatoren wie Produktion, Kapazitätsauslastung, Beschäftigung und Marktanteil folgten im ganzen Bezugszeitraum einem negativen Trend. Dem Wirtschaftszweig der Union gelang es gerade, seine niedrige nach der Krise erzielte Verkaufsmenge zu halten, er konnte aber keinen Nutzen aus dem wachsenden Markt ziehen.
(212)
Sollten keine Maßnahmen eingeführt werden, werden die gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern den Wirtschaftszweig der Union weiterhin zwingen, seine Waren mit Verlust zu verkaufen. Die zusätzlichen Verluste werden zu einer weiteren Verschlechterung der Lage des Wirtschaftszweigs der Union führen. Es liegt daher im Interesse des Wirtschaftszweigs der Union, die Maßnahmen einzuführen.
6.2. Interesse der unabhängigen Einführer und Vertriebsunternehmen
(213)
Einführer und Vertriebsunternehmen (einschließlich Stahl-Dienstleistungszentren) beteiligten sich sehr aktiv an der Untersuchung. 31 Einführer und Vertriebsunternehmen meldeten sich und erhoben Einspruch gegen die Einführung von Maßnahmen.
(214)
Den Einführern und Vertriebsunternehmen zufolge werde die Zahl ihrer möglichen Bezugsquellen durch die Einführung von Maßnahmen begrenzt. Im Falle der Einführung von Maßnahmen könnten sie SSCR nicht mehr aus der VR China oder Taiwan beziehen.
(215)
Die Untersuchung ergab jedoch, dass alle Einführer und Vertriebsunternehmen bei verschiedenen Anbietern kaufen, unter anderem beim Wirtschaftszweig der Union sowie bei Anbietern in den betroffenen Ländern und in anderen Drittländern. Sie hängen daher nur in gewissem Umfang von den Lieferungen aus den betroffenen Ländern ab.
(216)
Diese Parteien können SSCR weiterhin beim Wirtschaftszweig der Union und von anderen Ländern kaufen, die nicht von der Untersuchung betroffen sind (beispielsweise Indien, Südafrika, Südkorea oder USA), deren gemeinsamer Marktanteil 11 % beträgt. Käufe beim Wirtschaftszweig der Union und Einfuhren aus anderen Drittländern sind somit echte Alternativen zu Einfuhren aus der VR China oder Taiwan.
(217)
Daher wird in diesem Stadium der Schluss gezogen, dass die Einführung von Maßnahmen nur geringe negative Auswirkungen auf die Lage der unabhängigen Einführer und Vertriebsunternehmen haben kann.
6.3. Interesse der Verwender
(218)
Einige interessierte Parteien, einschließlich ausführende Hersteller und Vertriebsunternehmen, äußerten Bedenken hinsichtlich möglicher negativer Auswirkungen der Maßnahmen auf die Verwender. Die Verwender teilten diese Bedenken nicht. Die Beteiligung der Verwender an diesem Fall war tatsächlich sehr gering. Sechs Verwender (einschließlich einer Gruppe von vier Unternehmen) nahmen Stellung, und nur in einem Fall wurde die Einführung von Maßnahmen abgelehnt. Andere Verwender und ihre Verbände beteiligten sich nicht oder nahmen ausdrücklich nicht Stellung.
(219)
Daher wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die Einführung von Maßnahmen dem Interesse der Verwender nicht zuwiderläuft.
6.4. Wettbewerbsrechtliche Bedenken
(220)
In ihrem Fusionskontrollbeschluss in der Sache Outokumpu hat die Kommission festgestellt, dass die beabsichtigte Fusion von Outokumpu und Inoxum zu einer erheblichen Beeinträchtigung des wirksamen Wettbewerbs durch nichtkoordinierte Effekte führen dürfte, und zwar durch Begründung einer beherrschenden Marktstellung auf dem Markt des Europäischen Wirtschaftsraums (EWR) für SSCR (19). Zur Vermeidung einer solchen Beeinträchtigung akzeptierte die Kommission, dass ein AST einschließendes Veräußerungspaket ausreicht, um die wettbewerbsrechtlichen Bedenken gegen das Vorhaben auszuräumen (20). Durch die von der Kommission akzeptierte Abhilfemaßnahme blieben nämlich vier mittelgroße Unionshersteller erhalten.
(221)
Diese Abhilfemaßnahme wurde umgesetzt und ist nun vollumfänglich wirksam. Durch die Einführung von Antidumpingmaßnahmen bleibt die Zahl der mittelgroßen Unionshersteller unverändert. Daher wird zu diesem Zeitpunkt der Schluss gezogen, dass die Einführung von Maßnahmen die Auswirkungen der Verpflichtung, welche die Kommission im Fall des Fusionskontrollbeschlusses in der Sache Outokumpu akzeptiert hat, weder verringert noch beseitigt.
6.5. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(222)
Auf der Grundlage des vorstehenden Sachverhalts gelangte die Kommission zu dem Schluss, dass es keine zwingenden Gründe für die Annahme gibt, dass die Einführung von Maßnahmen gegenüber den Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China und Taiwan dem Interesse der Union zuwiderlaufen würde.
7. VORLÄUFIGE ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(223)
Auf der Grundlage der Schlussfolgerungen der Kommission zu Dumping, Schädigung, Schadensursache und Unionsinteresse sollten vorläufige Maßnahmen eingeführt werden, um eine weitere Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren zu verhindern.
7.1. Schadensbeseitigungsschwelle (Schadensspanne)
(224)
Zur Festsetzung der Höhe der Maßnahmen ermittelte die Kommission zunächst den Zollsatz, der zur Beseitigung der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union erforderlich ist.
(225)
Die Schädigung würde beseitigt, wenn der Wirtschaftszweig der Union in der Lage wäre, seine Produktionskosten zu decken und einen angemessenen Gewinn vor Steuern aus den Verkäufen der gleichartigen Ware auf dem Unionsmarkt zu erzielen, der von einem Erwerbszweig dieser Branche unter normalen Wettbewerbsbedingungen, d. h. ohne gedumpte Einfuhren, erwirtschaftet werden könnte.
(226)
Im gesamten Bezugszeitraum, also in den Jahren 2010 bis 2013, war die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union negativ. Die vorangegangenen Jahre 2008 und 2009 waren von einem Nachfrageeinbruch während der Weltwirtschaftskrise gekennzeichnet; daher kann nicht davon ausgegangen werden, dass der in diesen Jahren erwirtschaftete Gewinn unter normalen Wettbewerbsbedingungen erzielt wurde. In der vorausgegangenen Untersuchung wurde zwar vorläufig Dumping für das Jahr 2007 festgestellt (vgl. Erwägungsgrund 134), es konnte jedoch kein sachlicher Zusammenhang zwischen diesen Einfuhren und der Lage des Wirtschaftszweigs der Union ermittelt werden. Zu diesem Zweck wurde eine Zielgewinnspanne von 8,1 % festgesetzt, was dem 2007 erwirtschafteten Gewinn des Wirtschaftszweigs der Union entspricht. Dies war das letzte Jahr, das sich durch normale Wettbewerbsbedingungen ausgezeichnet hatte, bevor die Nachfrage 2008 und 2009 einbrach. Die Marktgröße des Jahres 2013 entspricht fast wieder dem Verbrauch von 2007.
(227)
Auf dieser Grundlage ermittelte die Kommission einen nicht schädigenden Preis für die gleichartige Ware des Wirtschaftszweigs der Union, indem sie die tatsächlichen Verluste im Untersuchungszeitraum von den Verkaufspreisen in der Union abzog und die genannte Gewinnspanne von 8,1 % hinzurechnete.
(228)
Die Kommission ermittelte anschließend die Schadensbeseitigungsschwelle anhand eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Einfuhrpreises der in die Stichprobe einbezogenen mitarbeitenden ausführenden Hersteller in den betroffenen Ländern, wie er bei den Preisunterbietungsberechnungen ermittelt wurde, mit dem gewogenen durchschnittlichen nicht schädigenden Preis der von den Unionsherstellern in der Stichprobe im Untersuchungszeitraum auf dem Unionsmarkt verkauften gleichartigen Ware. Eine etwaige sich aus diesem Vergleich ergebende Differenz wurde als Prozentsatz des gewogenen durchschnittlichen CIF-Einfuhrwerts ausgedrückt.
(229)
Die Schadensbeseitigungsschwelle für „andere mitarbeitende Unternehmen“ und für „alle übrigen Unternehmen“ wird genauso ermittelt wie die Dumpingspanne für diese Unternehmen (vgl. Erwägungsgründe 57, 60, 85 und 88).
7.2. Vorläufige Maßnahmen
(230)
Vorläufige Antidumpingzölle sollten nach Artikel 7 Absatz 2 der Grundverordnung, der sogenannten Regel des niedrigeren Zolls, gegenüber den Einfuhren von kaltgewalzten Flacherzeugnissen aus nicht rostendem Stahl mit Ursprung in der VR China und in Taiwan eingeführt werden. Die Kommission verglich die Schadensspannen mit den Dumpingspannen. Die Zollsätze sollten in Höhe der Dumping- oder der Schadensspannen festgesetzt werden, je nachdem, welche niedriger sind.
(231)
Wie in Erwägungsgrund 4 erwähnt, veranlasste die Kommission mit der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1331/2014, dass die Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China und in Taiwan zollamtlich erfasst werden; dies erfolgte mit Blick auf die mögliche rückwirkende Anwendung der Antidumping- und Antisubventionsmaßnahmen nach Artikel 10 Absatz 4 der Grundverordnung und Artikel 16 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 597/2009 des Rates vom 11. Juni 2009 über den Schutz gegen subventionierte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (21) (im Folgenden „Antisubventions-Grundverordnung“).
(232)
Soweit die laufende Antidumpinguntersuchung betroffen ist und angesichts der obigen Feststellungen sollte die zollamtliche Erfassung der Einfuhren zum Zwecke der Antidumpinguntersuchung nach Artikel 14 Absatz 5 der Grundverordnung eingestellt werden.
(233)
Was die parallel laufende Antisubventionsuntersuchung betrifft (vgl. Erwägungsgrund 3), sollte nach Artikel 24 Absatz 5 der Antisubventions-Grundverordnung die zollamtliche Erfassung der Einfuhren mit Ursprung in der VR China fortgesetzt werden.
(234)
In diesem Stadium des Verfahrens kann keine Entscheidung über eine mögliche rückwirkende Anwendung von Antidumpingmaßnahmen getroffen werden.
(235)
Auf dieser Grundlage sollten folgende vorläufige Antidumpingzollsätze gelten, und zwar auf der Basis des CIF-Preises frei Grenze der Union, unverzollt:
Land
Unternehmen
Dumpingspanne
(in %)
Schadensspanne
(in %)
Vorläufiger Antidumpingzoll
(in %)
VR China
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3 %
Andere mitarbeitende Unternehmen
30,0
24,5
24,5
Alle übrigen Unternehmen
34,9
25,2
25,2
Taiwan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Andere mitarbeitende Unternehmen
10,9
22,9
10,9
Alle übrigen Unternehmen
12,0
23,9
12,0
(236)
Die in dieser Verordnung aufgeführten unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze wurden anhand der Feststellungen dieser Untersuchung festgesetzt. Mithin spiegeln sie die Lage der betreffenden Unternehmen während dieser Untersuchung wider. Diese Zollsätze gelten ausschließlich für die Einfuhren der betroffenen Ware, die ihren Ursprung in den betroffenen Ländern haben und die von den namentlich genannten juristischen Personen hergestellt wurden. Eingeführte betroffene Ware, die von anderen, nicht namentlich im verfügenden Teil dieser Verordnung genannten Unternehmen (einschließlich der mit den ausdrücklich genannten Unternehmen verbundenen Unternehmen) hergestellt wird, sollte dem für „alle übrigen Unternehmen“ geltenden Zollsatz unterliegen. Für sie sollte keiner der unternehmensspezifischen Antidumpingzölle gelten.
(237)
Ein Unternehmen kann die Anwendung dieser unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze beantragen, falls es später umfirmiert. Der Antrag ist an die Kommission (22) zu richten. Er muss alle relevanten Informationen enthalten, aus denen hervorgeht, dass die Änderung nicht das Recht des Unternehmens berührt, in den Genuss des für ihn geltenden Zollsatzes zu kommen. Wenn die Umfirmierung des Unternehmens dieses Recht nicht berührt, wird sie im Amtsblatt der Europäischen Union bekannt gemacht.
(238)
Damit die ordnungsgemäße Erhebung der Antidumpingzölle gewährleistet ist, sollte der Antidumpingzoll für „alle übrigen Unternehmen“ nicht nur für die an dieser Untersuchung nicht mitarbeitenden ausführenden Hersteller gelten, sondern auch für die Hersteller, die im Untersuchungszeitraum keine Ausfuhren in die Union getätigt haben.
(239)
Ab dem 26. März 2015 wird der Schutz gegen gedumpte Einfuhren durch einen vorläufigen Antidumpingzoll geregelt. Es ist daher nicht mehr erforderlich, Einfuhren zum Zwecke des Schutzes gegen gedumpte Einfuhren zollrechtlich zu erfassen. Folglich muss Artikel 1 Absatz 1 der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1331/2014 entsprechend geändert werden.
8. SCHLUSSBESTIMMUNGEN
(240)
Im Interesse einer ordnungsgemäßen Verwaltung wird die Kommission die interessierten Parteien auffordern, innerhalb einer bestimmten Frist schriftlich Stellung zu nehmen und/oder eine Anhörung durch die Kommission und/oder den Anhörungsbeauftragten in Handelsverfahren zu beantragen.
(241)
Die Feststellungen zur Einführung von vorläufigen Zöllen sind vorläufiger Natur und werden möglicherweise im endgültigen Stadium der Untersuchung geändert -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Auf die Einfuhren von flachgewalzten Erzeugnissen aus nicht rostendem Stahl (nur kaltgewalzt), die derzeit unter den KN-Codes 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 und 7220 20 89 eingereiht werden, mit Ursprung in der VR China und Taiwan wird ein vorläufiger Antidumpingzoll eingeführt.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebene und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellte Ware gelten folgende vorläufige Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Land
Unternehmen
Vorläufiger Antidumpingzoll
(in %)
TARIC-Zusatzcode
Volksrepublik China
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Shanghai
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan City
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin City
24,3
C025
Andere in Anhang I aufgeführte mitarbeitende Unternehmen
24,5
Alle übrigen Unternehmen
25,2
C999
Taiwan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei City
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung City
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung City
10,9
C032
Andere in Anhang II aufgeführte mitarbeitende Unternehmen
10,9
Alle übrigen Unternehmen
12,0
C999
(3) Die Überführung der in Absatz 1 genannten Ware in den zollrechtlich freien Verkehr in der Union ist von der Leistung einer Sicherheit in Höhe des vorläufigen Zolls abhängig.
(4) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden einschlägigen Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
(1) Binnen 25 Kalendertagen nach Inkrafttreten dieser Verordnung können interessierte Parteien:
a)
eine Unterrichtung über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen beantragen, auf deren Grundlage diese Verordnung erlassen wurde,
b)
der Kommission ihre schriftlichen Stellungnahmen vorlegen und
c)
eine Anhörung durch die Kommission und/oder den Anhörungsbeauftragten in Handelsverfahren beantragen.
(2) Binnen 25 Tagen nach Inkrafttreten der vorliegenden Verordnung können die Parteien nach Artikel 21 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 Anmerkungen zur Anwendung der vorläufigen Maßnahmen vorbringen.
Artikel 3
Artikel 1 Absatz 1 der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1331/2014 erhält folgende Fassung:
„(1) Die Zollbehörden werden nach Artikel 24 Absatz 5 der Verordnung (EG) Nr. 597/2009 angewiesen, geeignete Schritte zu unternehmen, um die in die Union getätigten Einfuhren von flachgewalzten Erzeugnissen aus nicht rostendem Stahl (nur kaltgewalzt), die derzeit unter den KN-Codes 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 und 7220 20 89 eingereiht werden, mit Ursprung in der VR China, zollamtlich zu erfassen.“
Artikel 4
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Artikel 1 gilt für einen Zeitraum von sechs Monaten.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 24. März 2015