PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 409/2013
ze dne 3. května 2013
o definici společných projektů, vytvoření správy a identifikaci pobídek podporujících provádění evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (1), a zejména na článek 15a uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Regulační rámec jednotného evropského nebe zahrnuje opatření uvedená v čl. 3 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 (2).
(2)
Uplatněním regulačního rámce jednotného evropského nebe není dotčena odpovědnost členských států v souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
(3)
Ve sdělení ze dne 22. prosince 2011 (3) Komise oznámila svůj záměr vytvořit správní a pobídkové mechanismy pro zavádění programu SESAR (výzkum uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe) na základě článku 15a nařízení (ES) č. 550/2004. Mezi tyto mechanismy patří společné projekty, jež by měly napomoci úspěšné realizaci hlavního plánu uspořádání letového provozu (ATM), pokyny ke společným projektům, které by měly vytvořit závazný rámec pro podporu této realizace ze strany společných projektů, a správní mechanismy, jež by měly zajistit včasné, koordinované a synchronizované zavádění díky jasnému rozdělení odpovědnosti mezi jednotlivé zúčastněné strany.
(4)
Nařízení (ES) č. 550/2004 má za cíl pomoci uživatelům vzdušného prostoru a poskytovatelům letových navigačních služeb zdokonalit společnou infrastrukturu letové navigace, poskytování letových navigačních služeb a užívání vzdušného prostoru tím, že budou spolupracovat na společných projektech. Cílem je rovněž urychlit zavádění projektu výzkumu uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe (SESAR).
(5)
Projekt SESAR byl zřízen za účelem modernizace evropského systému uspořádání letového provozu. Je technologickým pilířem iniciativy jednotné evropské nebe.
(6)
SESAR se skládá ze tří fází: definiční fáze má vymezit obsah nové generace systémů ATM, fáze vývoje má vyvíjet a validovat novou generaci technologických systémů, součástí a provozních postupů a fáze zavádění spočívá v industrializaci a realizaci nových systémů uspořádání letového provozu.
(7)
Evropský hlavní plán uspořádání letového provozu (dále jen „hlavní plán ATM“), vytvořený během definiční fáze SESAR, představuje schválený plán, jak výzkum a vývoj v oblasti ATM dovést do fáze zavádění.
(8)
Hlavní plán ATM nastiňuje základní provozní změny, které jsou nezbytné k tomu, aby se napomohlo dosažení výkonnostních cílů jednotného evropského nebe. Představuje klíčový nástroj pro zavádění programu SESAR a poskytuje základ pro včasné, koordinované a synchronizované zavádění nových funkcí ATM.
(9)
Cíle a priority pro zavádění by měly zohledňovat také aspekty operací sítě definovaných ve strategickém plánu sítě, jenž obsahuje výkonnostní cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie a opatřeními plánovanými za účelem splnění cílů, a v operačním plánu sítě definovaném v nařízení Komise (EU) č. 677/2011 (4).
(10)
Včasné, koordinované a synchronizované zavádění programu SESAR má zásadní význam pro dosažení výkonnostních cílů jednotného evropského nebe a celkového ekonomického přínosu očekávaného díky modernizaci ATM.
(11)
Společné projekty podle článku 15a nařízení (ES) č. 550/2004 by měly pomoci posílit výkonnost Evropské sítě uspořádání letového provozu (EATMN) a v analýze nákladů a přínosů prokázat celkově pozitivní výsledek s ohledem na případné negativní dopady na určité regiony nebo zúčastněné strany.
(12)
Aby se zajistilo včasné, koordinované a synchronizované zavádění a monitorování společných projektů za optimálního využití nástrojů a subjektů identifikovaných v regulačním rámci jednotného evropského nebe, měla by být vytvořena správa zavádění programu SESAR.
(13)
V zájmu efektivní správy zavádění programu SESAR a zajištění důvěryhodnosti procesu zavádění by se do správy zavádění měli zapojit provozní uživatelé, odpovědní za výkonnost systému ATM.
(14)
Provozní uživatelé, kteří investují do zavádění programu SESAR, by měli mít vedoucí úlohu při řízení a realizaci zaváděcích činností, pokud možno prostřednictvím jediného subjektu, přičemž se zamezí jakémukoli střetu zájmů.
(15)
Výrobní průmysl by měl mít při zavádění programu SESAR poradní úlohu, aby se zajistil soulad s industrializací a včasná dostupnost zařízení.
(16)
Komise by měla dohlížet na zaváděcí činnosti a zajišťovat, aby dodržovaly cíle jednotného evropského nebe a chránily veřejný zájem, a to tím, že vytvoří vhodné mechanismy podávání zpráv a monitorování za co nejlepšího využití stávajících nástrojů, jako je Realizace jednotného nebe na evropské a místní úrovni (plán a zpráva ESSIP a dokumenty LSSIP).
(17)
Komise by měla Výboru pro jednotné nebe poskytovat veškeré informace o procesech výběru zaváděcího manažera, schvalování zaváděcího programu a výběru realizačních projektů. Výbor pro jednotné nebe by měl být o těchto otázkách konzultován, aniž jsou dotčena pravidla a postupy stanovené v příslušných programech financování Unie.
(18)
Evropská organizace pro vybavení civilního letectví (Eurocae), která vyrábí technický materiál a vykonává přípravné a doplňkové práce v souvislosti s evropskou normalizací, by měla být Komisi nápomocna při sledování a usnadňování normalizačních procesů a při podpoře používání evropských norem.
(19)
Zavádění projektů SESAR ve vztahu k ozbrojeným silám zůstává v pravomoci dotčených států; měla by nicméně probíhat koordinace s ozbrojenými silami, aby se zamezilo jakýmkoli nepříznivým dopadům na obranné schopnosti.
(20)
V zájmu podpory raných investic zúčastněných stran a zmírnění účinků těch aspektů zavádění, pro něž je analýza nákladů a přínosů méně pozitivní, by měly být realizační projekty určené k zavedení společných projektů způsobilé k financování z prostředků Unie a pro další pobídky v souladu s příslušnými pravidly a postupy programů financování Unie a systémů pobídek.
(21)
V maximální možné míře se bude usilovat o dosažení synergií mezi zaváděním programu SESAR a funkčními bloky vzdušného prostoru.
(22)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÉ ZÁSADY
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení definuje společné projekty uvedené v článku 15a nařízení (ES) č. 550/2004, vysvětluje jejich správu a stanoví pobídky pro jejich zavádění.
2. Toto nařízení se vztahuje na Evropskou síť uspořádání letového provozu (EATMN).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 2 nařízení (EU) č. 677/2011.
Kromě toho se použijí tyto definice:
1)
„společným podnikem SESAR“ se rozumí subjekt zřízený nařízením Rady (ES) č. 219/2007 (5), který je pověřen řízením a koordinací vývojové fáze projektu SESAR;
2)
„systémem poplatků“ se rozumí systém zavedený nařízením Komise (ES) č. 1794/2006 (6);
3)
„funkcí ATM“ se rozumí skupina provozních funkcí nebo služeb ATM souvisejících s uspořádáním trajektorie, vzdušného prostoru a povrchu nebo se sdílením informací v rámci traťového, letištního a přibližovacího nebo síťového provozního prostředí.
4)
„zaváděním programu SESAR“ se rozumí činnosti a procesy související s industrializací a realizací funkcí ATM identifikovaných v hlavním plánu ATM;
5)
„industrializací“ funkcí ATM se rozumí validované činnosti a procesy zahrnující normalizaci, osvědčování a výrobu v rámci výrobního průmyslu (výrobci pozemního a palubního vybavení);
6)
„realizací“ funkcí ATM se rozumí nákup, instalace a uvedení do provozu zařízení a systémů, včetně souvisejících provozních postupů, prováděné provozními uživateli;
7)
„zásadní provozní změnou“ se rozumí provozní změna uspořádání letového provozu (ATM), která provozním uživatelům zajišťuje významná zlepšení výkonnosti sítě, jak je uvedeno v hlavním plánu ATM;
8)
„systémem sledování výkonnosti“ se rozumí systém zavedený nařízením Komise (EU) č. 691/2010 (7);
9)
„výkonnostními cíli celé Evropské unie“ se rozumí cíle uvedené v článku 9 nařízení (EU) č. 691/2010;
10)
„provozními uživateli“ se rozumí civilní i vojenští uživatelé vzdušného prostoru, poskytovatelé letových navigačních služeb a provozovatelé letišť.
Článek 3
Hlavní plán ATM
1. Hlavní plán ATM je plán, kterým se řídí modernizace evropského systému ATM a propojuje se výzkum a vývoj programu SESAR s jeho zaváděním. Je to klíčový nástroj jednotného evropského nebe pro hladký provoz EATMN a včasné, koordinované a synchronizované zavádění programu SESAR.
2. Aktualizace hlavního plánu ATM přispějí k dosažení výkonnostních cílů celé Evropské unie a udržují soulad mezi těmito cíli, zaváděním programu SESAR a výzkumem, vývojem, inovacemi a validací programu SESAR. Za tímto účelem aktualizace hlavního plánu ATM zohledňují strategický plán sítě a operační plán sítě.
KAPITOLA II
SPOLEČNÉ PROJEKTY
Článek 4
Účel a obsah
1. Cílem společných projektů je včas, koordinovaně a synchronizovaně zavést funkce ATM, které dosáhnou zásadních provozních změn.
2. Společné projekty jsou v souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie a přispívají k jejich dosažení.
3. Společné projekty identifikují funkce ATM, které:
a)
dosáhly vhodné úrovně industrializace, a tudíž jsou připraveny k realizaci;
b)
vyžadují synchronizované zavádění.
4. Připravenost funkcí ATM musí být prokázána, mimo jiné na základě výsledků validace provedené společným podnikem SESAR, statusem normalizačních a certifikačních procesů a posouzením jejich interoperability, rovněž ve vztahu k celosvětovému plánu letecké navigace ICAO a souvisejícím materiálům ICAO.
5. Potřebu synchronizovaného zavádění funkcí ATM se posoudí na základě:
a)
definice jejich zeměpisné oblasti působnosti a plánování, včetně cílových termínů zavedení;
b)
identifikace provozních uživatelů, kteří je musí zavádět;
c)
přechodných opatření pro jejich postupné zavádění.
6. Společné projekty rovněž:
a)
na základě nezávislé analýzy nákladů a přínosů prokáží ekonomické opodstatnění ve vztahu k EATMN a identifikují případný místní nebo regionální negativní dopad pro jakoukoli konkrétní kategorii provozních uživatelů;
b)
identifikují pobídky pro zavádění, uvedené v oddíle 3 kapitoly III, zejména za účelem zmírnění negativních dopadů na určitou zeměpisnou oblast nebo kategorii provozních uživatelů;
c)
odkazují na prováděcí pravidla pro interoperabilitu a bezpečnost podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 (8) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (9). Zejména se uvede odkaz na specifikace Společenství podle nařízení (ES) č. 552/2004 a na specifikace přijatelných způsobů shody a osvědčení podle nařízení (ES) č. 216/2008;
d)
identifikují veškeré potřeby nových prováděcích pravidel pro interoperabilitu a bezpečnost, specifikace Společenství a civilní normy na podporu jejich zavádění a jejich použitelnosti v ozbrojených silách, s ohledem na rovnocennost civilních a vojenských systémů, a
e)
zohledňují relevantní prvky zavádění uvedené ve strategickém plánu sítě a v operačním plánu sítě manažera struktury vzdušného prostoru.
Článek 5
Stanovení, přijetí a realizace
1. Komise stanoví návrhy společných projektů v souladu s požadavky článku 4.
2. Komisi jsou podle svých příslušných úloh a pravomocí definovaných regulačním rámcem jednotného evropského nebe nápomocni manažer struktury vzdušného prostoru, Evropská agentura pro bezpečnost letectví a orgán pro kontrolu výkonnosti, jakož i společný podnik SESAR, Eurocontrol, evropské normalizační organizace, Eurocae a zaváděcí manažer. Tyto subjekty zahrnují provozní uživatele a výrobní průmysl.
3. Komise v souladu s články 6 a 10 nařízení (ES) č. 549/2004 konzultuje své návrhy společných projektů s uživateli, rovněž prostřednictvím Evropské obranné agentury v rámci její působnosti a s cílem usnadnit koordinaci stanovisek ozbrojených sil, a s poradní skupinou odborníků pro sociální rozměr jednotného evropského nebe.
4. Komise zajistí, aby návrhy společných projektů byly schváleny uživateli vzdušného prostoru a pozemními provozními uživateli, kteří musí konkrétní společný projekt zavádět. Za tímto účelem uživatelé vzdušného prostoru zřídí skupinu složenou ze zástupců uživatelů vzdušného prostoru.
5. Komise přijme společné projekty a veškeré jejich změny v souladu s postupem uvedeným v čl. 15a odst. 3 nařízení (ES) č. 550/2004.
6. Společné projekty se realizují prostřednictvím realizačních projektů a v souladu se zaváděcím programem definovaným v kapitole III oddíle 2.
Článek 6
Sledování
1. Komise sleduje realizaci společných projektů a jejich vliv na výkonnost EATMN prostřednictvím zvláštních požadavků na podávání zpráv. Tyto požadavky stanoví Komise na základě rámcového partnerství podle čl. 9 odst. 5.
2. Při sledování efektivity společných projektů s ohledem na výkonnost EATMN Komise co nejlépe využívá stávající nástroje sledování a podávání zpráv; jsou jí nápomocni zejména manažer struktury vzdušného prostoru a orgán pro kontrolu výkonnosti v souladu s nařízeními (EU) č. 677/2011 a 691/2010 a Evropská agentura pro bezpečnost letectví, pokud jde o bezpečnostní aspekty.
3. O realizaci společných projektů je informován Výbor pro jednotné nebe.
KAPITOLA III
SPRÁVA A POBÍDKY ZAVÁDĚNÍ
ODDÍL 1
Správa zavádění
Článek 7
Obecné zásady
1. Správa zavádění zajišťuje včasné, koordinované a synchronizované zavádění společných projektů, propojení s industrializací a její usnadnění.
2. Správa zavádění se skládá ze tří úrovní: politické úrovně, řídící úrovně a prováděcí úrovně.
Článek 8
Politická úroveň
1. Politická úroveň odpovídá za dohled nad zaváděním programu SESAR a zajištění toho, aby bylo v souladu s regulačním rámcem jednotného evropského nebe a chránilo veřejný zájem.
2. Za politickou úroveň zodpovídá Komise, a to zejména za:
a)
stanovení a přijetí společných projektů v souladu s článkem 5;
b)
výběr zaváděcího manažera, schválení zaváděcího programu a výběr realizačních projektů;
c)
řízení prostředků Unie na podporu zaváděcího manažera a realizačních projektů;
d)
identifikaci pobídek pro zavádění programu SESAR a prosazování rámcové dohody o partnerství uzavřené se zaváděcím manažerem v souladu s čl. 9 odst. 5 a jakýchkoli relevantních dohod pro realizační projekty;
e)
podporu účasti civilních a vojenských uživatelů;
f)
rozvoj spolupráce a koordinace s třetími zeměmi;
g)
koordinaci s normalizačními a certifikačními organizacemi a subjekty s cílem usnadnit industrializaci a podporu interoperability funkcí ATM;
h)
sledování zavádění společných projektů a jejich přínosu k dosažení výkonnostních cílů celé Evropské unie;
i)
vydávání doporučení provozním uživatelům a členským státům.
3. Komisi jsou podle svých příslušných úloh a pravomocí definovaných regulačním rámcem jednotného evropského nebe nápomocni Výbor pro jednotné nebe, poradní orgán odvětví, poradní skupina odborníků pro sociální rozměr jednotného evropského nebe, vnitrostátní dozorové orgány a orgán pro kontrolu výkonnosti. Komise může s Výborem pro jednotné nebe konzultovat jakoukoli záležitost týkající se použití tohoto nařízení.
4. Komise v souladu s jejich příslušnými úlohami a pravomocemi rovněž zapojí:
a)
Eurocontrol prostřednictvím ujednání o spolupráci mezi Eurocontrolem a Unií, aby plně využila jeho odborných znalostí a jeho civilně-vojenských a celoevropských pravomocí;
b)
Evropskou obrannou agenturu s cílem usnadnit koordinaci stanovisek ozbrojených sil členských států a na jejich podporu a koordinaci s příslušnými mezinárodními vojenskými organizacemi ohledně zavádění programu SESAR a informovat vojenské plánovací mechanismy o požadavcích vyplývajících ze zavádění programu SESAR;
c)
Evropskou agenturu pro bezpečnost letectví s cílem zajistit integraci bezpečnostních otázek do realizace společných projektů, zejména při vypracovávání požadovaných technických pravidel, například pravidel týkajících se projektování, výroby a údržby systémů a součástí uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb, jakož i pravidel pro dotčený personál a organizace;
d)
společný podnik SESAR, aby se zajistilo trvalé spojení mezi výzkumem, vývojem, inovacemi a validací programu SESAR a jeho zaváděním a s cílem zajistit, aby byly společné projekty a zaváděcí program v souladu s hlavním plánem ATM.
e)
evropské normalizační organizace a Eurocae; posledně jmenovanou organizaci zejména pro účely usnadňování a sledování procesů průmyslové normalizace a využití výsledných norem.
Článek 9
Řídící úroveň
1. Za řídící úroveň odpovídá zaváděcí manažer.
2. Zaváděcí manažer zodpovídá zejména za:
a)
vývoj, navrhování, udržování a realizaci zaváděcího programu v souladu s oddílem 2;
b)
sdružování provozních uživatelů, kteří musí zavádět společné projekty;
c)
vytváření mechanismů a rozhodovacích procesů, které zajistí efektivní synchronizaci a celkovou koordinaci realizačních projektů a souvisejících investic v souladu se zaváděcím programem;
d)
zajištění účinného řízení rizik a střetů zájmů;
e)
poradenství pro Komisi ohledně otázek souvisejících s realizací společných projektů a vytváření nových společných projektů;
f)
provádění rozhodnutí Komise, zajištění jejich provádění na prováděcí úrovni a příslušnou kontrolu;
g)
identifikaci nejvhodnějších mechanismů financování kombinujících veřejné a soukromé finanční prostředky;
h)
sledování realizace zaváděcího programu;
i)
podávání zpráv Komisi;
j)
zajištění náležité koordinace s vnitrostátními dozorovými orgány.
3. Zaváděcí manažer je tvořen seskupeními provozních uživatelů nebo jednotlivými provozními uživateli, včetně uživatelů ze třetích zemí, za podmínek stanovených v příslušných programech financování Unie. Provozní uživatelé se mohou činnosti zaváděcího manažera účastnit prostřednictvím struktur funkčních bloků vzdušného prostoru.
4. Zaváděcí manažer musí mimo jiné prokázat, že je schopen:
a)
zastupovat provozní uživatele, kteří musí zavádět společné projekty;
b)
řídit realizační programy ve více státech;
c)
porozumět mechanismům financování a řízení programů financování a
d)
využít existující struktury k zapojení všech provozních uživatelů.
5. Výběr členů zaváděcího manažera Komisí má podobu udělení rámcového partnerství na základě výzvy k předkládání návrhů v souladu s článkem 178 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (10) (prováděcí pravidla). Výzva k předkládání návrhů definuje cíle, požadavky a kritéria pro výběr členů zaváděcího manažera v souladu s prováděcími pravidly. O procesu výběru zaváděcího manažera je informován Výbor pro jednotné nebe.
6. Členové zaváděcího manažera provedou alespoň jeden realizační projekt nebo jeho část.
7. Zaváděcí manažer přijme příslušná ujednání o spolupráci s manažerem struktury vzdušného prostoru, společným podnikem SESAR a ozbrojenými silami. Příslušná ujednání o spolupráci se předkládají Komisi ke schválení. Spolupráce probíhá následovně:
a)
zaváděcí manažer a manažer struktury vzdušného prostoru spolupracují s cílem zajistit, aby jejich úkoly byly splněny bez jakéhokoli zdvojování či soutěže, zejména u aspektů zavádění, které mají dopad na síťovou infrastrukturu, organizaci a výkonnost vzdušného prostoru, jakož i soudržnost se strategickým plánem sítě a operačním plánem sítě; manažer struktury vzdušného prostoru v rámci svého mandátu rovněž podporuje členy zaváděcího manažera v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. i) a čl. 4 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) č. 677/2011;
b)
zaváděcí manažer spolupracuje se společným podnikem SESAR v zájmu zajištění nezbytného propojení mezi výzkumem, vývojem, inovacemi a validací programu SESAR a jeho zaváděním a konzultuje se společným podnikem SESAR priority a pokrok, jehož bylo dosaženo v průběhu vývojové fáze v otázkách týkajících se industrializace, a dále rovněž za účelem zajištění soudržnosti s hlavním plánem ATM;
c)
zaváděcí manažer koordinuje svou činnost s ozbrojenými silami, aby se zamezilo jakémukoli negativnímu dopadu na státní a kolektivní obranné schopnosti.
8. Zaváděcí manažer náležitě zohlední stanovisko subjektů uvedených v odstavci 7 ve svých rozhodnutích, která mohou mít dopad na činnosti uvedených subjektů.
9. V případě neshody mezi zaváděcím manažerem a subjekty uvedenými v odstavci 7 předloží zaváděcí manažer záležitost k rozhodnutí Komisi. Zaváděcí manažer se řídí rozhodnutím Komise.
10. Zaváděcí manažer si vyžádá, mimo jiné za účelem získání informací o industrializaci produktů, pomoc výrobního průmyslu prostřednictvím ujednání o spolupráci, která se oznámí Komisi.
11. V závislosti na dostupnosti finančních prostředků a za podmínek stanovených v příslušném programu financování Unie poskytne Komise zaváděcímu manažerovi finanční podporu, a to výhradně pro plnění jeho úkolů uvedených v odstavci 2.
Článek 10
Prováděcí úroveň
1. Prováděcí úroveň spočívá v realizačních projektech vybraných Komisí k realizaci společných projektů v souladu se zaváděcím programem.
2. Komise na základě výzev k předkládání návrhů a v souladu s pravidly a postupy příslušných programů financování Unie vybere realizační projekty pro realizaci zaváděcího programu.
3. Návrhy realizačních projektů náležitě zohledňují připravenost procesů industrializace pro tyto projekty na základě informací poskytnutých výrobním průmyslem, zejména pokud jde o dopad realizačních projektů na dříve zavedené systémy ATM, technickou proveditelnost, odhady nákladů a plány technických řešení.
4. Realizační projekty a jejich plnění musí být v souladu s podmínkami dohodnutými s Komisí.
ODDÍL 2
Zaváděcí program
Článek 11
Účel
1. Zaváděcí program poskytuje komplexní a strukturovaný pracovní plán všech činností nezbytných k zavádění technologií, procedur a osvědčených postupů nezbytných pro realizaci společných projektů. Organizuje tyto činnosti při realizaci projektů, přičemž identifikuje související rizika a zmírňující opatření, zeměpisnou oblast působnosti, časový rámec a provozní uživatele, kteří za realizaci projektů zodpovídají.
2. Zaváděcí program představuje referenční rámec pro práci řídící a prováděcí úrovně.
3. Zaváděcí program je součástí rámcové dohody o partnerství, a členové zaváděcího manažera tudíž přijmou závazek k jeho realizaci.
Článek 12
Vytvoření a realizace
1. Zaváděcí manažer předloží návrh zaváděcího programu a veškeré návrhy na jeho změny Komisi ke schválení.
2. Při přípravě návrhu zaváděcího programu nebo návrhů na jeho změnu koordinuje zaváděcí manažer svou činnost s manažerem struktury vzdušného prostoru, společným podnikem SESAR a ozbrojenými silami v souladu s čl. 9 odst. 7.
3. Po přijetí každého společného projektu požádá Komise zaváděcího manažera, aby zaváděcí program přizpůsobil.
ODDÍL 3
Pobídky
Článek 13
Financování Unie
1. Financování Unie na podporu zavádění programu SESAR se zaměří na realizační projekty stanovené v článku 10 vybrané pro financování z prostředků Unie v souladu s pravidly a postupy stanovenými v příslušných programech financování Unie.
2. Komise přijme smluvní ujednání týkající se realizačních projektů vybraných pro financování z prostředků Unie. Tato ujednání vymezí sankce za neplnění zaváděcího programu a neplnění realizačních projektů.
Článek 14
Další pobídky
1. Při vytváření společných projektů mohou být identifikovány pobídky pro zavádění programu SESAR v souladu s nařízením (ES) č. 1794/2006 a nařízením (EU) č. 691/2010.
2. Financování z prostředků Unie poskytnuté v souladu s článkem 13 se považuje za „jiné příjmy“ v souladu s čl. 2 písm. k) nařízení (ES) č. 1794/2006.
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 15
Přezkum
Komise přezkoumá realizaci společných projektů do konce druhého referenčního období stanoveného článkem 7 nařízení (EU) č. 691/2010.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 409/2013 DA COMISSÃO
de 3 de maio de 2013
relativo à definição de projetos comuns, ao estabelecimento de um mecanismo de governação e à identificação de medidas de incentivo para apoiar a execução do Plano Diretor Europeu de Gestão do Tráfego Aéreo
(Texto relevante para efeitos do EEE)
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 550/2004 do Parlamento Europeu e do Conselho, de 10 de março de 2004, relativo à prestação de serviços de navegação aérea no céu único europeu (1), nomeadamente o artigo 15.o-A,
Considerando o seguinte:
(1)
O quadro regulamentar do céu único europeu abrange as medidas referidas no artigo 3.o, n.o 1, do Regulamento (CE) n.o 549/2004 do Parlamento Europeu e do Conselho (2).
(2)
A aplicação do quadro regulamentar do céu único europeu não prejudica as responsabilidades dos Estados-Membros em conformidade com o artigo 1.o, n.o 2, do Regulamento (CE) n.o 549/2004.
(3)
Na sua Comunicação de 22 de dezembro de 2011 (3), a Comissão anunciou a sua intenção de criar mecanismos de governação e incentivo à implantação do SESAR (Investigação e Desenvolvimento sobre a Gestão do Tráfego Aéreo no Céu Único Europeu), com base no artigo 15.o-A do Regulamento (CE) n.o 550/2004. Estes mecanismos incluem projetos comuns, que devem contribuir para a boa execução do Plano Diretor ATM; orientação sobre projetos comuns, que deve estabelecer um quadro vinculativo sobre a forma como os projetos comuns podem apoiar a referida execução; e mecanismos de governação, que devem garantir a implantação em tempo útil, de forma coordenada e sincronizada, estabelecendo uma atribuição clara de responsabilidades entre as partes interessadas.
(4)
O Regulamento (CE) n.o 550/2004 visa ajudar os utilizadores do espaço aéreo e os prestadores de serviços de navegação aérea a melhorar a infraestrutura coletiva de navegação aérea, a oferta de serviços de navegação aérea e a utilização do espaço aéreo através de uma cooperação no âmbito de projetos comuns. O objetivo consiste igualmente em acelerar a implantação do projeto SESAR (Investigação e Desenvolvimento sobre a Gestão do Tráfego Aéreo no Céu Único Europeu).
(5)
O projeto SESAR destina-se a modernizar o sistema europeu de gestão do tráfego aéreo. É o pilar tecnológico da iniciativa céu único europeu.
(6)
O programa compõe-se de três fases: a fase de definição para determinar o conteúdo da nova geração de sistemas ATM; a fase de desenvolvimento para desenvolver e validar a nova geração de sistemas tecnológicos, componentes e procedimentos operacionais; e a fase de implantação que consiste na industrialização e aplicação dos novos sistemas de gestão do tráfego aéreo.
(7)
O Plano Diretor Europeu de Gestão do Tráfego Aéreo (ATM) - a seguir designado por Plano Diretor ATM -, elaborado durante a fase de definição do SESAR, é o roteiro aprovado para assegurar a passagem da fase de investigação e desenvolvimento à fase de implantação da ATM.
(8)
O Plano Diretor ATM enuncia as principais alterações operacionais necessárias para alcançar os objetivos de desempenho do céu único europeu. Trata-se de um instrumento fundamental para a implantação do SESAR e que constitui a base da implantação em tempo útil, de forma coordenada e sincronizada das novas funcionalidades ATM.
(9)
Os objetivos e as prioridades de implantação devem ter igualmente em conta aspetos das operações de rede definidos no plano estratégico da rede, que inclui os objetivos de desempenho compatíveis com os objetivos de desempenho a nível da União Europeia e as ações previstas para os cumprir, e no plano de operações da rede definido no Regulamento (UE) n.o 677/2011 da Comissão (4).
(10)
A implantação em tempo útil, de forma coordenada e sincronizada do SESAR é essencial para alcançar os objetivos de desempenho do céu único europeu e obter os benefícios económicos globais esperados da modernização da ATM.
(11)
Os projetos comuns previstos no artigo 15.o-A do Regulamento (CE) n.o 550/2004 devem contribuir para melhorar o desempenho da rede europeia ATM (REGTA) e apresentar uma análise custo-benefício global positiva, tendo em conta os eventuais impactos negativos para determinadas regiões ou partes interessadas.
(12)
Para assegurar a execução e o acompanhamento em tempo útil, de forma coordenada e sincronizada dos projetos comuns, recorrendo de forma otimizada aos instrumentos e organismos identificados no quadro regulamentar do céu único europeu, deve ser estabelecido um mecanismo de governação da fase de implantação do SESAR.
(13)
Para administrar eficazmente a implantação do SESAR e garantir a credibilidade do processo, as partes interessadas operacionais responsáveis pelo desempenho do sistema ATM devem participar no mecanismo de governação da fase de implantação.
(14)
As partes interessadas operacionais que investem na implantação do SESAR devem desempenhar um papel de liderança na gestão e execução de atividades de implantação, de preferência através de uma entidade única, evitando qualquer conflito de interesses.
(15)
A indústria transformadora deve desempenhar um papel consultivo na implantação do SESAR, para assegurar a coerência com a industrialização e a disponibilidade em tempo útil de equipamento.
(16)
A Comissão deve supervisionar as atividades de implantação, certificando-se de que cumprem os objetivos do céu único europeu e defendem o interesse público, criando mecanismos adequados de informação e acompanhamento que otimizem os instrumentos existentes, designadamente o plano e o relatório ESSIP (execução do céu único ao nível europeu) e os documentos LSSIP (execução do céu único ao nível local).
(17)
A Comissão deve manter o Comité do Céu Único cabalmente informado sobre o processo de seleção do órgão de gestão da implantação, de aprovação do programa de implantação e de seleção de projetos de execução. O Comité do Céu Único deve ser consultado sobre estas questões, sem prejuízo das regras e dos procedimentos estabelecidos nos programas de financiamento pertinentes da União.
(18)
A Organização Europeia para o Equipamento da Aviação Civil (Eurocae), que produz material técnico e executa trabalhos preparatórios e auxiliares relacionados com a normalização europeia, deve assistir a Comissão no acompanhamento e na facilitação dos processos de normalização e na promoção da utilização das normas europeias.
(19)
Embora a implantação de projetos SESAR relacionados com o setor militar continue a ser da responsabilidade dos Estados interessados, deve estabelecer-se uma coordenação com este setor por forma a evitar qualquer impacto negativo nas capacidades de defesa.
(20)
Para promover o investimento precoce das partes interessadas e atenuar aspetos da implantação cuja análise custo-benefício é menos positiva, os projetos de execução que se destinam a implantar projetos comuns devem ser elegíveis para financiamento e outros incentivos da União, em conformidade com as regras e os procedimentos dos programas de financiamento e dos regimes de incentivo da União.
(21)
Na medida do possível, devem procurar-se sinergias entre a implantação do SESAR e os blocos funcionais de espaço aéreo (FAB).
(22)
As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité do Céu Único,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
CAPÍTULO I
PRINCÍPIOS GERAIS
Artigo 1.o
Objeto e âmbito de aplicação
1. O presente regulamento define projetos comuns, na aceção do artigo 15.o-A do Regulamento (CE) n.o 550/2004, explica como devem ser geridos e identifica os incentivos para a sua implantação.
2. O presente regulamento aplica-se à rede europeia de gestão do tráfego aéreo (REGTA).
Artigo 2.o
Definições
Para efeitos do presente regulamento, aplicam-se as definições do artigo 2.o do Regulamento (CE) n.o 549/2004 e do artigo 2.o do Regulamento (UE) n.o 677/2011.
Além disso, aplicam-se as seguintes definições:
1) «Empresa comum SESAR»: o organismo, instituído pelo Regulamento (CE) n.o 219/2007 do Conselho (5), ao qual foi confiada a tarefa de gerir e coordenar a fase de desenvolvimento do projeto SESAR;
2) «Regime de tarifação»: o regime estabelecido pelo Regulamento (CE) n.o 1794/2006 da Comissão (6);
3) «Funcionalidade ATM»: um grupo de funções operacionais ou serviços ATM relacionados com a trajetória, a gestão do espaço aéreo e de superfície ou a partilha de informações nos ambientes operacionais em rota, do terminal, do aeroporto ou da rede;
4) «Implantação do SESAR»: as atividades e os processos relacionados com a industrialização e execução de funcionalidades ATM identificadas no Plano Diretor ATM;
5) «Industrialização de funcionalidades ATM»: as atividades e os processos, após respetiva validação, que incluem a normalização, a certificação e a produção pela indústria transformadora (fabricantes de equipamentos de terra e de bordo);
6) «Execução de funcionalidades ATM»: a aquisição, instalação e entrada em funcionamento de equipamentos e sistemas, incluindo os procedimentos operacionais associados, efetuadas pelas partes interessadas operacionais;
7) «Alterações operacionais essenciais»: uma alteração operacional da gestão do tráfego aéreo (ATM) que prevê melhorias significativas do desempenho da rede para as partes interessadas operacionais, conforme previsto no Plano Diretor ATM;
8) «Sistema de desempenho»: um sistema estabelecido pelo Regulamento (UE) n.o 691/2010 da Comissão (7);
9) «Objetivos de desempenho a nível da União Europeia»: os objetivos referidos no artigo 9.o do Regulamento (UE) n.o 691/2010;
10) «Partes interessadas operacionais»: utilizadores do espaço aéreo, prestadores de serviços de navegação aérea e operadores aeroportuários civis e militares.
Artigo 3.o
Plano Diretor ATM
1. O Plano Diretor ATM é o roteiro que preside à modernização do sistema europeu de ATM e estabelece a ligação entre a investigação e o desenvolvimento e a implantação do SESAR. Constituirá o principal instrumento do céu único europeu para a exploração em contínuo da REGTA e a implantação em tempo útil, de forma coordenada e sincronizada do SESAR.
2. As atualizações do Plano Diretor ATM devem contribuir para a consecução dos objetivos de desempenho a nível da União Europeia e manter a coerência entre estes objetivos, a implantação do SESAR e as atividades de investigação, desenvolvimento, inovação e validação SESAR. Para o efeito, as atualizações do Plano Diretor ATM devem ter em conta o plano estratégico da rede e o plano de operações da rede.
CAPÍTULO II
PROJETOS COMUNS
Artigo 4.o
Objetivo e conteúdo
1. Os projetos comuns devem ter por objetivo a implantação em tempo útil, de forma coordenada e sincronizada de funcionalidades ATM que permitam introduzir as alterações operacionais essenciais.
2. Os projetos comuns devem ser coerentes e contribuir para os objetivos de desempenho a nível da União Europeia.
3. Os projetos comuns devem identificar as funcionalidades ATM que:
a)
Tendo alcançado o nível adequado de industrialização, atingiram maturidade suficiente para serem aplicadas;
b)
Exigem uma implantação sincronizada.
4. A maturidade das funcionalidades ATM deve ser demonstrada, nomeadamente com base nos resultados da validação realizada pela empresa comum SESAR, no estatuto dos processos de normalização e certificação e numa avaliação da respetiva interoperabilidade, bem como por referência ao plano de navegação aérea mundial da ICAO e ao material pertinente da ICAO.
5. A necessidade de implantação sincronizada de funcionalidades ATM deve ser avaliada com base nos seguintes parâmetros:
a)
Definição do seu âmbito geográfico e planeamento, incluindo datas-limite para a implantação;
b)
Identificação das partes interessadas operacionais exigidas pela sua implantação;
c)
Medidas transitórias para a sua implantação progressiva.
6. Os projetos comuns devem igualmente:
a)
Demonstrar a viabilidade comercial da REGTA, com base numa análise custo-benefício independente, e identificar eventuais impactos negativos, a nível local ou regional, para qualquer categoria específica de partes interessadas operacionais;
b)
Identificar incentivos à implantação, conforme previstos no capítulo III, secção 3, nomeadamente destinados a atenuar os impactos negativos numa área geográfica ou categoria específica de partes interessadas operacionais;
c)
Fazer referência às regras de execução em matéria de interoperabilidade e segurança nos termos dos Regulamentos (CE) n.o 552/2004 do Parlamento Europeu e do Conselho (8) e (CE) n.o 216/2008 do Parlamento Europeu e do Conselho (9). Fazer referência, concretamente, às especificações comunitárias na aceção do Regulamento (CE) n.o 552/2004 e às especificações de certificação e meios de conformidade aceitáveis nos termos do Regulamento (CE) n.o 216/2008;
d)
Identificar as eventuais necessidades de novas regras de execução em matéria de interoperabilidade e segurança, especificações comunitárias e normas civis para apoiar a sua implantação e a sua aplicabilidade ao setor militar, tendo em conta a equivalência dos sistemas civil e militar; e
e)
Ter em conta os elementos de implantação pertinentes, especificados no plano estratégico da rede e no plano de operações da rede do gestor da rede.
Artigo 5.o
Elaboração, adoção e execução
1. A Comissão deve elaborar propostas de projetos comuns, em conformidade com os requisitos do artigo 4.o.
2. A Comissão é assistida pelo gestor da rede, a Agência Europeia para a Segurança da Aviação, o órgão de análise do desempenho no âmbito das respetivas atribuições e competências, definidas no quadro regulamentar do céu único europeu, e pela empresa comum SESAR, o Eurocontrol, as organizações de normalização europeias, a Eurocae e o órgão de gestão da implantação. Estes organismos devem associar as partes interessadas operacionais e a indústria transformadora.
3. A Comissão deve consultar as partes interessadas, em conformidade com os artigos 6.o e 10.o do Regulamento (CE) n.o 549/2004, nomeadamente através da Agência Europeia de Defesa, no âmbito das suas competências, de modo a facilitar a coordenação de pontos de vista militares, e o grupo consultivo de peritos sobre a dimensão social do céu único europeu relativamente às suas propostas de projetos comuns.
4. A Comissão deve garantir que as propostas de projetos comuns são apoiadas pelos utilizadores do espaço aéreo e pelas partes interessadas operacionais em terra responsáveis pela execução de um projeto comum específico. Para o efeito, os utilizadores do espaço aéreo devem instituir um grupo composto por representantes dos utilizadores do espaço aéreo.
5. A Comissão deve adotar projetos comuns, bem como eventuais alterações a estes, em conformidade com o procedimento previsto no artigo 15.o-A, n.o 3, do Regulamento (CE) n.o 550/2004.
6. Os projetos comuns devem ser executados através de projetos de execução e em conformidade com o programa de implantação definido no capítulo III, secção 2.
Artigo 6.o
Acompanhamento
1. A Comissão deve acompanhar a execução dos projetos comuns e o seu impacto no desempenho da REGTA através de requisitos específicos de informação. Tais requisitos devem ser estabelecidos pela Comissão no âmbito da parceria-quadro a que se refere o artigo 9.o, n.o 5.
2. Ao acompanhar a eficácia dos projetos comuns no respeitante ao desempenho da REGTA, a Comissão deve fazer o melhor uso possível dos instrumentos de acompanhamento e informação existentes e ser assistida, nomeadamente, pelo gestor da rede e pelo órgão de análise do desempenho, em conformidade com os Regulamentos (UE) n.o 677/2011 e (UE) n.o 691/2010, e pela Agência Europeia para a Segurança da Aviação no respeitante aos aspetos de segurança.
3. O Comité do Céu Único deve ser informado da execução de projetos comuns.
CAPÍTULO III
MECANISMO DE GOVERNAÇÃO DA IMPLANTAÇÃO E MEDIDAS DE INCENTIVO
SECÇÃO 1
Mecanismo de governação da implantação
Artigo 7.o
Princípios gerais
1. O mecanismo de governação da implantação deve garantir a execução em tempo útil, de forma coordenada e sincronizada de projetos comuns, constituindo simultaneamente uma interface com a industrialização e facilitando-a.
2. O mecanismo de governação da implantação é composto por três níveis: nível político, nível de gestão e nível de execução.
Artigo 8.o
Nível político
1. O nível político é responsável pela supervisão da implantação do SESAR, assegurando a sua conformidade com o quadro regulamentar do céu único europeu e a defesa do interesse público.
2. A Comissão é responsável pelo nível político, designadamente pelos seguintes aspetos:
a)
Criação e adoção de projetos comuns em conformidade com o artigo 5.o;
b)
Seleção do órgão de gestão da implantação, aprovação do programa de implantação e seleção dos projetos de execução;
c)
Gestão dos fundos da União que apoiam o órgão de gestão da implantação e os projetos de execução;
d)
Identificação das medidas de incentivo à implantação do SESAR e execução do acordo-quadro de parceria celebrado com o órgão de gestão da implantação, em conformidade com o artigo 9.o, n.o 5, e de quaisquer acordos pertinentes para os projetos de execução;
e)
Promoção da participação das partes interessadas civis e militares;
f)
Desenvolvimento da cooperação e da coordenação com países terceiros;
g)
Coordenação com as organizações e os órgãos de normalização e certificação para facilitar a industrialização e promover a interoperabilidade das funcionalidades ATM;
h)
Acompanhamento da implantação de projetos comuns e do seu contributo para a consecução dos objetivos de desempenho a nível da União Europeia;
i)
Formulação de recomendações às partes interessadas operacionais e aos Estados-Membros.
3. A Comissão é assistida pelo Comité do Céu Único, o órgão consultivo do setor, o grupo consultivo de peritos sobre a dimensão social do céu único europeu, as autoridades supervisores nacionais e o órgão de análise do desempenho, no âmbito das respetivas atribuições e competências definidas no quadro regulamentar do céu único europeu. A Comissão pode consultar o Comité do Céu Único sobre qualquer questão relacionada com a aplicação do presente regulamento.
4. A Comissão deve associar igualmente, no âmbito das respetivas competências e atribuições:
a)
O Eurocontrol, através de acordos de cooperação entre o Eurocontrol e a União, a fim de tirar pleno partido dos seus conhecimentos especializados e das suas competências civis-militares e pan-europeias;
b)
A Agência Europeia de Defesa, a fim de facilitar a coordenação entre os pontos de vista militares dos Estados-Membros e em apoio destes e as organizações militares internacionais competentes para a implantação do SESAR e informar os mecanismos de planeamento militar sobre os requisitos decorrentes da implantação do SESAR;
c)
A Agência Europeia para a Segurança da Aviação, a fim de garantir que as questões de segurança são integradas na execução de projetos comuns, designadamente por ocasião da elaboração das regras técnicas exigidas, como as relativas à conceção, produção e manutenção de sistemas e componentes para a gestão do tráfego aéreo e os serviços de navegação aérea, bem como para o pessoal e as organizações neles envolvidos;
d)
A empresa comum SESAR, a fim de assegurar uma ligação permanente entre as atividades de investigação, desenvolvimento, inovação e validação SESAR e a implantação do SESAR e garantir que os projetos comuns e o programa de implantação estão em conformidade com o Plano Diretor ATM;
e)
As organizações de normalização europeias e a Eurocae, esta última, especialmente, a fim de facilitar e acompanhar os processos de normalização industrial e a utilização das normas deles resultantes.
Artigo 9.o
Nível de gestão
1. O órgão de gestão da implantação é responsável pelo nível de gestão.
2. O órgão de gestão da implantação é responsável, designadamente, pelos seguintes aspetos:
a)
Desenvolver, propor, manter e executar o programa de implantação, em conformidade com a secção 2;
b)
Associar as partes interessadas operacionais necessárias para a execução de projetos comuns;
c)
Criar mecanismos e processos de tomada de decisões que garantam uma sincronização eficiente e uma coordenação global dos projetos de execução e do investimento conexo, em conformidade com o programa de implantação;
d)
Garantir a gestão eficaz dos riscos e dos conflitos de interesses;
e)
Aconselhar a Comissão sobre questões relacionadas com a execução de projetos comuns e a criação de novos projetos comuns;
f)
Aplicar as decisões da Comissão, bem como garantir e acompanhar a respetiva aplicação pelo nível de execução;
g)
Identificar os mecanismos de financiamento mais adequados, combinando financiamento público e privado;
h)
Acompanhar a execução do programa de implantação;
i)
Prestar informações à Comissão;
j)
Garantir uma coordenação adequada com as autoridades supervisoras nacionais.
3. O órgão de gestão da implantação é composto por grupos de partes interessadas operacionais ou partes interessadas operacionais individuais, inclusive de países terceiros, nas condições estabelecidas nos programas de financiamento pertinentes da União. As partes interessadas operacionais podem participar nas atividades do órgão de gestão da implantação através de estruturas FAB.
4. O órgão de gestão da implantação deve demonstrar, nomeadamente, a sua capacidade de:
a)
Representar as partes interessadas operacionais necessárias para a execução de projetos comuns;
b)
Gerir programas de execução multinacionais;
c)
Compreender os mecanismos de apoio e financiamento e a gestão do programa financeiro; e
d)
Utilizar as estruturas existentes para associar todas as partes interessadas operacionais.
5. A seleção pela Comissão dos membros do órgão de gestão da implantação deve assumir a forma do estabelecimento de uma parceria-quadro na sequência de um convite à apresentação de propostas, em conformidade com o artigo 178.o do Regulamento Delegado (UE) n.o 1268/2012, de 29 de outubro de 2012, sobre as normas de execução do Regulamento (UE, Euratom) n.o 966/2012 do Parlamento Europeu e do Conselho, relativo às disposições financeiras aplicáveis ao orçamento geral da União (10) (normas de execução). O convite à apresentação de propostas deve definir os objetivos, requisitos e critérios de seleção dos membros do órgão de gestão da implantação, em conformidade com as normas de execução. O Comité do Céu Único deve ser informado sobre o processo de seleção dos membros do órgão de gestão da implantação.
6. Os membros do órgão de gestão da implantação devem realizar, no mínimo, um projeto de execução ou parte deste.
7. O órgão de gestão da implantação deve celebrar acordos de cooperação adequados com o gestor da rede, a empresa comum SESAR e o setor militar. Estes devem ser apresentados à Comissão para aprovação. A cooperação deve assumir a seguinte forma:
a)
O órgão de gestão da implantação e o gestor da rede devem cooperar para assegurar o cumprimento das suas tarefas, sem qualquer forma de duplicação ou concorrência, designadamente no respeitante aos aspetos da implantação com impactos na infraestrutura de rede, na organização do espaço aéreo e no desempenho, bem como à coerência com o plano estratégico da rede e ao plano de operações da rede; o gestor da rede deve igualmente apoiar, no âmbito do seu mandato, os membros do órgão de gestão da implantação, em conformidade com o artigo 4.o, n.o 1, alínea i), e n.o 3, alínea b), do Regulamento (UE) n.o 677/2011;
b)
O órgão de gestão da implantação deve cooperar com a empresa comum SESAR para assegurar as ligações necessárias entre as atividades de investigação, desenvolvimento, inovação e validação SESAR e a implantação do SESAR e consultar a empresa comum SESAR sobre as prioridades e os progressos realizados durante a fase de desenvolvimento sobre questões relacionadas com a industrialização, bem como garantir a coerência com o Plano Diretor ATM;
c)
O órgão de gestão da implantação deve estabelecer uma coordenação com o setor militar, a fim de evitar qualquer impacto negativo nas capacidades de defesa nacionais e coletivas.
8. O parecer das entidades referidas no n.o 7 deve ser tomado devidamente em conta pelo órgão de gestão da implantação, nas suas decisões passíveis de afetar as atividades das referidas entidades.
9. Em caso de desacordo entre o órgão de gestão da implantação e as entidades referidas no n.o 7, o órgão de gestão da implantação deve submeter a questão à apreciação da Comissão para decisão. O órgão de gestão da implantação deve dar cumprimento à decisão da Comissão.
10. O órgão de gestão da implantação deve requerer assistência à indústria transformadora, através de acordos de cooperação que devem ser comunicados à Comissão, a fim de receber, designadamente, informações sobre a industrialização dos produtos.
11. Sob reserva da disponibilidade de fundos e nas condições estabelecidas no programa de financiamento pertinente da União, a Comissão deve prestar apoio financeiro ao órgão de gestão da implantação, exclusivamente para a realização das tarefas que lhe incumbem por força do n.o 2.
Artigo 10.o
Nível de execução
1. O nível de execução consiste nos projetos de execução selecionados pela Comissão para a execução de projetos comuns, em conformidade com o programa de implantação.
2. A Comissão deve selecionar projetos de execução, através de convites à apresentação de propostas, para a execução do programa de implantação e em conformidade com as regras e os procedimentos dos programas de financiamento pertinentes da União.
3. As propostas de projetos de execução devem ter em devida conta a maturidade dos processos de industrialização para estes projetos, com base nas informações prestadas pela indústria transformadora, nomeadamente sobre o impacto dos projetos de execução nos sistemas ATM tradicionais, na viabilidade técnica, nas estimativas de custos e nos roteiros para soluções técnicas.
4. Os projetos de execução e a respetiva realização devem estar em conformidade com as condições acordadas com a Comissão.
SECÇÃO 2
Programa de implantação
Artigo 11.o
Objetivo
1. O programa de implantação deve oferecer um plano de trabalho abrangente e estruturado de todas as atividades necessárias para a implementação das tecnologias, procedimentos e melhores práticas requeridos para a execução de projetos comuns. Deve organizar estas atividades em projetos de execução que identificam os riscos associados e as medidas de atenuação, o âmbito geográfico, o calendário e as partes interessadas operacionais responsáveis pela realização dos projetos de execução.
2. O programa de implantação deve constituir a referência para o trabalho aos níveis da gestão e da execução.
3. O programa de implantação deve fazer parte do acordo-quadro de parceria e, como tal, os membros do órgão de gestão da implantação devem comprometer-se a executá-lo.
Artigo 12.o
Elaboração e execução
1. O órgão de gestão da implantação deve apresentar a proposta de programa de implantação e as propostas de alteração para aprovação pela Comissão.
2. Ao preparar a proposta para o programa de implantação ou as propostas de alteração deste, o órgão de gestão da implantação deve estabelecer uma coordenação com o gestor da rede, a empresa comum SESAR e o setor militar, em conformidade com o artigo 9.o, n.o 7.
3. Após a adoção de cada projeto comum, a Comissão deve requerer ao órgão de gestão da implantação que adapte o respetivo programa.
SECÇÃO 3
Medidas de incentivo
Artigo 13.o
Financiamento da União
1. O financiamento da União destinado a apoiar a implantação do SESAR deve incidir nos projetos de execução previstos no artigo 10.o e selecionados para financiamento da União em conformidade com as regras e os procedimentos dos programas de financiamento pertinentes.
2. A Comissão deve estabelecer disposições contratuais que abranjam os projetos de execução selecionados para receber financiamento da União. Estas disposições devem definir sanções por não-execução do programa de implantação e dos projetos de execução.
Artigo 14.o
Outros incentivos
1. Os incentivos à implantação do SESAR nos termos dos Regulamentos (CE) n.o 1794/2006 e (UE) n.o 691/2010 podem ser identificados no contexto da elaboração de projetos comuns.
2. O financiamento da União concedido nos termos do artigo 13.o deve ser considerado como «outras receitas», em conformidade com o artigo 2.o, alínea k), do Regulamento (CE) n.o 1794/2006.
CAPÍTULO IV
DISPOSIÇÕES FINAIS
Artigo 15.o
Revisão
A Comissão deve rever a execução dos projetos comuns até ao final do segundo período de referência estabelecido no artigo 7.o do Regulamento (UE) n.o 691/2010.
Artigo 16.o
Entrada em vigor
O presente regulamento entra em vigor no primeiro dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 3 de maio de 2013.