PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/424
ze dne 11. března 2015,
kterým se schvaluje rozhodnutí o odchylkách podle článku 9 směrnice Rady 96/67/ES týkajících se poskytování určitých služeb pozemního odbavování na mezinárodním letišti Záhřeb
(oznámeno pod číslem C(2015) 473)
(Pouze chorvatské znění je závazné)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 96/67/ES ze dne 15. října 1996 o přístupu na trh odbavovacích služeb na letištích Společenství (1), a zejména na čl. 9 odst. 5 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
1. OZNÁMENÉ ROZHODNUTÍ O ODCHYLKÁCH
(1)
Chorvatské úřady dopisem ze dne 13. srpna 2014, který byl Komisi doručen dne 1. září 2014, oznámily v souladu s čl. 9 odst. 3 směrnice 96/67/ES (dále jen „směrnice“) rozhodnutí vlády Chorvatské republiky udělit mezinárodnímu letišti Záhřeb odchylky na základě čl. 9 odst. 1 písm. b) a d) směrnice. Dopisem ze dne 1. prosince 2014, který byl Komisi doručen dne 17. prosince 2014, poskytly chorvatské úřady doplňující informace, čímž bylo oznámení úplné.
(2)
Oznámené rozhodnutí zahrnuje dvě odchylky. Zaprvé, vyhrazuje pro jediného poskytovatele kategorie služeb pozemního odbavování uvedené v bodech 3, 4 a 5, s výjimkou bodu 5.1, přílohy směrnice, konkrétně odbavování zavazadel, manipulace s nákladem a poštou, pokud jde o fyzickou manipulaci s přicházejícím, odesílaným nebo převáženým nákladem a poštou, mezi letištním terminálem a letadlem a manipulace na rampě, s výjimkou řazení letadla na zemi. Zadruhé, zakazuje odbavování vlastními silami pro uvedené tři kategorie služeb, s výjimkou řazení letadla na zemi. Obě odchylky platí po dobu dvou let, od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2016.
2. STÁVAJÍCÍ SITUACE NA MEZINÁRODNÍM LETIŠTI ZÁHŘEB
(3)
Mezinárodní letiště Záhřeb provozuje společnost Zagreb International Airport Jsc. V roce 2013 odbavilo letiště 2,3 milionu cestujících.
(4)
V současnosti má mezinárodní letiště Záhřeb jeden terminál pro odbavování cestujících a probíhá výstavba nového terminálu pro odbavování cestujících s příslušnou infrastrukturou (odbavovací plochou, příjezdovými cestami a parkovišti). Nový terminál bude dokončen a provozuschopný nejpozději do konce roku 2016. Jeho kapacita bude 5 milionů cestujících. Stávající terminál bude uzavřen a využíván již pouze pro všeobecné letectví a další vedlejší činnosti (pronájem kanceláří apod.).
(5)
Podle chorvatských úřadů infrastrukturní a provozní omezení stávajícího terminálu neumožňují během výstavby nového terminálu zavést hospodárně a účinně služby dalšího poskytovatele služeb pozemního odbavování. Jakmile bude nová budova terminálu pro odbavování cestujících a nová odbavovací plocha dokončena a jejich provoz zahájen, bude problém nedostatečného prostoru a kapacity stávající infrastruktury vyřešen.
(6)
Podle chorvatských úřadů je v současnosti přístup na trh služeb odbavování zavazadel, manipulace na rampě a manipulace s nákladem a poštou otevřený. Dosud však žádný třetí poskytovatel služeb pozemního odbavování žádost o souhlas a o licenci na poskytování těchto služeb na mezinárodním letišti Záhřeb nepodal. Tyto služby v současnosti uživatelům letiště poskytuje společnost Zagreb International Airport Jsc. prostřednictvím plně vlastněné dceřiné společnosti.
(7)
Svoboda odbavovat vlastními silami se vztahuje i na mezinárodní letiště Záhřeb. V současnosti však odbavuje vlastními silami pouze jeden letecký dopravce jednu dílčí kategorii služeb odbavování na rampě (nakládání a vykládání potravin a nápojů). Žádný další letecký dopravce o odbavování vlastními silami zájem neprojevil.
(8)
Mezinárodní letiště Záhřeb má jedno zařízení pro třídění zavazadel pro zavazadla odbavená na místě i všechna transferová zavazadla. Rozloha třídicího zařízení činí 515 m2. Třídicí plocha se nachází v suterénu centrální části terminálu.
(9)
Mezinárodní letiště Záhřeb má jeden nákladní terminál o celkové rozloze 2 160 m2 a veškerá manipulace s nákladem se odehrává v této hale. Vzhledem ke značně omezenému prostoru probíhá celý tento proces ručně za použití ručních nástrojů a vysokozdvižných vozíků. Ve veřejném prostoru celního skladu je umístěna provozní plošina pro doručování a vyzvedávání nákladu s jednou obousměrnou rampou.
(10)
Nákladní terminál mezinárodního letiště Záhřeb odbaví mezi 8 000 a 8 500 tun nákladu a pošty ročně, přičemž pošta tvoří 1 000 až 1 500 tun za rok.
(11)
Mezinárodní letiště Záhřeb má jednu odbavovací plochu pro obchodní leteckou dopravu o celkové rozloze 140 000 m2 a 22 stání a odbavovací plochu pro všeobecné letectví o celkové rozloze 28 000 m2 s kapacitou 20 letadel.
3. KONZULTACE ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(12)
Komise v souladu s čl. 9 odst. 3 směrnice zveřejnila souhrn rozhodnutí o odchylkách, které jí oznámily chorvatské úřady, v Úředním věstníku Evropské unie a vyzvala dotčené osoby, aby se k němu vyjádřily.
(13)
Komise obdržela vyjádření jednoho poskytovatele služeb pozemního odbavování, který žádal informaci, zda se bude v době trvání odchylky konat zadávací řízení, aby vybraný poskytovatel mohl zahájit svou činnost, jakmile platnost odchylky vyprší. Žádné další připomínky zúčastněné strany nepředložily.
4. POSOUZENÍ ROZHODNUTÍ O ODCHYLKÁCH S OHLEDEM NA SMĚRNICI
(14)
Chorvatské úřady vydaly své rozhodnutí o odchylkách na základě čl. 9 odst. 1 písm. b) a d) směrnice, podle nichž lze v případě zvláštního omezení disponibilního prostoru nebo kapacity vyhradit jednu či více kategorií služeb uvedených v čl. 6 odst. 2 pro jediného poskytovatele a zakázat odbavování vlastními silami pro kategorie služeb pozemního odbavování uvedené v čl. 7 odst. 2 směrnice.
(15)
V souladu s čl. 9 odst. 2 písm. a) chorvatské úřady uvedly, že dané dvě odchylky se vztahují na kategorie služeb pozemního odbavování uvedené v bodech 3, 4 a 5, s výjimkou bodu 5.1, přílohy směrnice, konkrétně odbavování zavazadel, manipulaci s nákladem a poštou a manipulaci na rampě, s výjimkou řazení letadla na zemi.
(16)
Komise je toho názoru, že pokud jde o odbavování zavazadel, dokazují informace předložené chorvatskými úřady, že pro druhého externího poskytovatele služeb či uživatele letiště provádějícího odbavování vlastními silami vedle vlastního oddělení služeb pozemního odbavování nemá letiště kapacitu.
(17)
Provozní prostor je omezený a úzký a manévrování se zavazadlovým vozíkem je obtížné. Třídění zavazadel při špičkové zátěži, kdy jsou v provozu oba odbavovací sektory, je zvlášť problematické. Pro efektivní provoz více než jednoho provozovatele tak není dostatek místa.
(18)
Problém s nedostatkem místa nelze v rámci stávajícího prostoru vyřešit, neboť zařízení pro třídění zavazadel nelze vzhledem k jeho umístění rozšířit do dalších částí. Rozšíření do podzemního podlaží není možné kvůli podzemní vodě a s tím spojenému nebezpečí zatopení. Rozšíření v podobě přístavby třídícího zařízení by znamenalo rozsáhlou rekonstrukci, která by měla značný dopad na současný provoz a nesla s sebou obrovské náklady, zatímco efektivnost takové stavby by byla sporná.
(19)
Pokud jde o manipulaci s nákladem a poštou, Komise se domnívá, že informace předložené chorvatskými úřady dokazují, že pro druhého externího poskytovatele služeb či uživatele letiště provádějícího odbavování vlastními silami vedle jeho vlastního oddělení služeb pozemního odbavování nemá letiště kapacitu.
(20)
Velikost nákladního terminálu je omezená. Plošina pro doručování a vyzvedávání nákladu má pouze jednu rampu pro oba směry, což v okamžiku, kdy je v uzavřeném prostoru zaparkováno několik tažných vozidel a čeká na nakládku či vykládku nebo ji provádí, značně redukuje provozní funkce plošiny. Pro dalšího provozovatele zde proto není dost místa.
(21)
Komise v této souvislosti rovněž podotýká, že roční objem nákladu a pošty činí zhruba 8 000 až 8 500 tun, což je hluboko pod hranicí 50 000 tun nákladu stanovenou směrnicí pro vznik povinnosti umožnit třetím stranám poskytování služeb pozemního odbavování a odbavování vlastními silami.
(22)
Komise se domnívá, že pokud jde o manipulaci na rampě, s výjimkou řazení letadla na zemi při příletu a odletu, dokazují informace předložené chorvatskými úřady, že pro druhého externího poskytovatele služeb či uživatele letiště provádějícího odbavování vlastními silami vedle jeho vlastní pobočky poskytující služby pozemního odbavování nemá letiště kapacitu.
(23)
V letovém řádu mezinárodního letiště Záhřeb existují tři krátké časové úseky s vysokou zátěží, a to ranní špička, odpolední špička a večerní špička. Během těchto špiček musí být v poměrně krátkém čase uvedena do provozu řada různých strojních jednotek, aby byly splněny všechny požadavky spojené s včasným odbavením letadel.
(24)
Zajistit parkování pro tak velký počet strojních jednotek představuje problém. Vzhledem k tomu, jaký prostor zabírají budovy a další stavby, není nikde v blízkosti parkovacího stání letadla místo pro zřízení parkovacích míst pro další nové strojní jednotky. Pro řízení letiště představují problém již parkovací místa potřebná pro stávající strojní jednotky. Problém je ještě větší v zimním období, kdy na omezené parkovací ploše parkují vozy na odklízení sněhu. Přijetí druhého provozovatele je tak z důvodu nedostatku parkovacích míst nemožné.
(25)
Uvedená omezení způsobená nedostatkem parkovacích míst se však netýkají řazení letadel na zemi, neboť pro tyto služby není třeba objemné zařízení. Rozhodnutí o odchylkách oznámené chorvatskými úřady se na tyto služby nevztahuje, a počet poskytovatelů služby řazení letadla na mezinárodním letišti Záhřeb proto nebude nijak omezen.
(26)
Z informací dostupných Komisi dále vyplývá, že výstavba nového terminálu mezinárodního letiště Záhřeb byla zahájena v prosinci 2013. První fáze výstavby nového terminálu má být dokončena v roce 2016 a do konce roku 2016 má být terminál provozuschopný. Roční kapacita nového terminálu bude 5 milionů cestujících, bude mít nový plně integrovaný zavazadlový systém, novou odbavovací plochu a také nové pojezdové dráhy a obslužné komunikace. Dle vysvětlení chorvatských úřadů vyřeší výstavba a provoz nového terminálu současný nedostatek místa a omezenou kapacitu. Výstavbu a provoz nového terminálu lze proto považovat za vhodné opatření k překonání těchto omezení podle čl. 9 odst. 2 písm. b).
(27)
Odchylky uvedené v rozhodnutí oznámeném chorvatskými úřady jsou časově omezené, a to na dobu dvou let. Odpovídají tedy požadavkům čl. 9 odst. 6 směrnice.
(28)
Ve světle uvedených skutečností, a zejména s ohledem na současnou situaci na mezinárodním letišti Záhřeb, věcnou a časovou omezenost předmětných odchylek a opatření přijatá v zájmu překonání stávajících omezení, má Komise za to, že odchylky nepoškozují nepřiměřeně cíle směrnice, nevyvolávají narušení hospodářské soutěže mezi poskytovateli služeb pozemního odbavování a uživateli letiště provádějícími odbavování vlastními silami ani nemají trvat déle, než je nutné, tak jak je stanoveno v čl. 9 odst. 2 druhém pododstavci směrnice.
(29)
V této souvislosti je rovněž nutné zvážit skutečnost, že omezení, která odchylky představují, platí pro všechny (potenciální) poskytovatele služeb pozemního odbavování (kromě oddělení letiště pro služby pozemního odbavování) a pro všechny uživatele letiště provádějící odbavování vlastními silami, a jsou tudíž nediskriminační, že žádný poskytovatel služeb pozemního odbavování ani uživatel letiště dosud nepodal žádost o povolení provozovat pozemní odbavování na mezinárodním letišti Záhřeb, ačkoliv vstup třetích poskytovatelů služeb pozemního odbavování ani právo odbavovat vlastními silami nejsou v současnosti nijak omezeny, a že zúčastněné strany nepředložily proti rozhodnutí žádné námitky. Pokud jde o připomínku týkající se možného zadávacího řízení, Komise připomíná, že chorvatské úřady jsou povinny splnit včas veškerá relevantní ustanovení právních předpisů Unie týkajících se této věci, včetně článku 11 směrnice.
(30)
Tímto rozhodnutím není dotčen článek 102 Smlouvy o fungování Evropské unie, který zakazuje, aby jeden nebo více podniků zneužívaly dominantního postavení na vnitřním trhu nebo jeho podstatné části, pokud to může ovlivnit obchod mezi členskými státy, neboť takové jednání je s vnitřním trhem neslučitelné.
5. ZÁVĚR
(31)
Na základě výsledků posouzení, které Komise provedla, a po konzultaci Chorvatské republiky by rozhodnutí uvedeného členského státu o odchylkách podle čl. 9 odst. 1 písm. b) a d) směrnice týkající se mezinárodního letiště Záhřeb, jež bylo Komisi oznámeno dne 1. září 2014 a 17. prosince 2014, mělo být schváleno.
(32)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem poradního výboru uvedeného v článku 10 směrnice,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí Chorvatské republiky o odchylkách podle čl. 9 odst. 1 písm. b) a d) směrnice 96/67/ES týkající se mezinárodního letiště Záhřeb, jež bylo Komisi oznámeno dne 1. září 2014 a 17. prosince 2014, se tímto schvaluje.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Chorvatské republice.
V Bruselu dne 11. března 2015.
DECISÃO DE EXECUÇÃO (UE) 2015/424 DA COMISSÃO
de 11 de março de 2015
relativa à aprovação da decisão de derrogação, nos termos do artigo 9.o da Diretiva 96/67/CE do Conselho, no respeitante à prestação de determinados serviços de assistência em escala no aeroporto internacional de Zagrebe
[notificada com o número C(2015) 473]
(apenas faz fé o texto em língua croata)
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta a Diretiva 96/67/CE do Conselho, de 15 de outubro de 1996, relativa ao acesso ao mercado da assistência em escala nos aeroportos da Comunidade (1), nomeadamente o artigo 9.o, n.o 5,
Considerando o seguinte:
1. A DECISÃO DE DERROGAÇÃO NOTIFICADA
(1)
Por ofício de 13 de agosto de 2014, recebido pela Comissão em 1 de setembro de 2014, as autoridades croatas notificaram, nos termos do artigo 9.o, n.o 3, da Diretiva 96/67/CE (a seguir designada por «Diretiva»), a decisão de derrogação do Governo da República da Croácia, adotada nos termos do artigo 9.o, n.o 1, alíneas b) e d), da Diretiva, no respeitante ao aeroporto internacional de Zagrebe. As autoridades croatas prestaram informações suplementares por ofício de 1 de dezembro de 2014, recebido pela Comissão em 17 de dezembro de 2014, em complemento da notificação.
(2)
A decisão notificada prevê duas derrogações. Em primeiro lugar, reserva a um único prestador as categorias de serviços de assistência em escala enumeradas nos pontos 3, 4 e 5, com exceção do ponto 5.1, do anexo da Diretiva, designadamente assistência a bagagem, assistência a carga e correio no respeitante ao tratamento físico da carga e do correio, tanto à chegada como à partida ou em trânsito entre o terminal aéreo e a aeronave, e assistência a operações na plataforma de estacionamento, excetuando a orientação da aeronave no solo. Em segundo lugar, proíbe a autoassistência para as três categorias de serviços de assistência em escala, excetuando a orientação da aeronave no solo. Ambas as derrogações são aplicáveis por um período de dois anos, desde 1 de janeiro de 2015 até 31 de dezembro de 2016.
2. A SITUAÇÃO ATUAL NO AEROPORTO INTERNACIONAL DE ZAGREBE
(3)
O aeroporto internacional de Zagrebe é explorado pela Zagreb International Airport Jsc. O aeroporto movimentou 2,3 milhões de passageiros em 2013.
(4)
O aeroporto internacional de Zagrebe dispõe atualmente de um terminal de passageiros e está em fase de construção um novo terminal de passageiros com infraestruturas associadas (plataforma de estacionamento, vias de acesso e parques de estacionamento). O novo terminal será concluído e entrará em funcionamento o mais tardar até ao final de 2016. Terá uma capacidade de 5 milhões de passageiros. O atual terminal será encerrado, exceto para utilização pelo setor da aviação geral e diversas outras atividades (arrendamento de escritórios, etc.).
(5)
De acordo com as autoridades croatas, as limitações do atual terminal, tanto em termos de infraestrutura como operacionais, não permitiriam a introdução, de forma económica e eficaz, de prestadores de serviços de assistência em escala adicionais no período de construção do novo terminal. Quando estiver concluída a construção do novo terminal de passageiros e da nova plataforma de estacionamento e tiverem início as respetivas operações, ficarão sanados os problemas de espaço e capacidade associados à infraestrutura existente.
(6)
De acordo com as autoridades croatas, o acesso ao mercado para a prestação de assistência a bagagem, assistência a operações na plataforma de estacionamento e assistência a carga e correio está atualmente aberto. No entanto, até à data, nenhum prestador de serviços de assistência em escala a terceiros apresentou um pedido de emissão de uma autorização e de uma licença para a prestação de tais serviços no aeroporto internacional de Zagrebe. Estes serviços são atualmente prestados aos utilizadores do aeroporto pela Zagreb International Airport Jsc. através de uma filial que é propriedade integral desta.
(7)
A liberdade de exercício da autoassistência é igualmente aplicável no aeroporto internacional de Zagrebe. Porém, apenas uma companhia aérea pratica atualmente a autoassistência em relação a uma subcategoria de serviços de assistência a operações na plataforma de estacionamento (carga e descarga de alimentos e bebidas). Nenhuma outra transportadora aérea manifestou interesse na autoassistência.
(8)
O aeroporto internacional de Zagrebe dispõe de instalações de triagem para a bagagem registada localmente e toda a bagagem em transferência. A superfície das instalações de triagem é de 515 m2. A zona de triagem situa-se ao nível do subsolo da parte central do terminal.
(9)
O aeroporto internacional de Zagrebe dispõe de um terminal de carga com uma superfície total de 2 160 m2 e todo o processo de assistência a carga tem lugar neste entreposto. Devido a significativas limitações de espaço, todo este processo é realizado manualmente, utilizando ferramentas manuais e empilhadores. Uma plataforma operacional de entrega e recolha de carga com uma rampa de entrada/saída única está situada do lado terra do entreposto.
(10)
O terminal de carga do aeroporto internacional de Zagrebe movimenta entre 8 000 e 8 500 toneladas de carga e correio por ano, representando o correio entre 1 000 e 1 500 toneladas por ano.
(11)
O aeroporto internacional de Zagrebe dispõe de uma plataforma de estacionamento para a aviação comercial com uma superfície total de 140 000 m2 e 22 posições e de uma plataforma de estacionamento para a aviação geral com uma superfície total de 28 000 m2 e capacidade para 20 aeronaves.
3. CONSULTA DAS PARTES INTERESSADAS
(12)
Nos termos do artigo 9.o, n.o 3, da Diretiva, a Comissão publicou um resumo da decisão de derrogação notificada pelas autoridades croatas no Jornal Oficial da União Europeia e convidou as partes interessadas a comunicarem-lhe as suas observações.
(13)
A Comissão recebeu uma observação de um prestador de serviços de assistência em escala, inquirindo sobre se seria organizado um processo de concurso durante o período de derrogação, de modo a permitir ao prestador selecionado iniciar as operações mal termine esse período. Não foram recebidas outras observações das partes interessadas.
4. AVALIAÇÃO DA DECISÃO DE DERROGAÇÃO À LUZ DA DIRETIVA
(14)
As autoridades croatas basearam a sua decisão de derrogação no artigo 9.o, n.o 1, alíneas b) e d), da Diretiva, que autorizam, em caso de condicionalismos específicos de espaço ou capacidade disponíveis, a reservar a um único prestador uma ou mais categorias de serviços referidas no artigo 6.o, n.o 2, e a proibir o exercício da autoassistência em relação às categorias de serviços mencionadas no artigo 7.o, n.o 2, da Diretiva.
(15)
Em conformidade com o artigo 9.o, n.o 2, alínea a), da Diretiva, as autoridades croatas indicaram que as duas derrogações são aplicáveis às categorias de serviços de assistência em escala enumeradas nos pontos 3, 4 e 5, com exceção do ponto 5.1, do anexo da Diretiva, designadamente assistência a bagagem, assistência a carga e correio e assistência a operações na plataforma de estacionamento, excetuando a orientação da aeronave no solo.
(16)
No respeitante à assistência a bagagem, a Comissão considera que, através das informações prestadas, as autoridades croatas demonstraram não ser possível acolher um segundo prestador de serviços a terceiros, para além do departamento de serviços de assistência em escala do aeroporto, ou qualquer utilizador do aeroporto que pratique a autoassistência.
(17)
O espaço operacional é limitado e estreito e a manobra dos carros de bagagem difícil. A triagem da bagagem é particularmente problemática durante os períodos de pico de carga, quando ambas as secções de registo se encontram em funcionamento. Consequentemente, não existe espaço suficiente para permitir a mais de um operador trabalhar eficazmente.
(18)
É impossível resolver este problema de espaço na localização atual, na medida em que a localização das instalações de triagem da bagagem não permite alargá-las a outras áreas. A utilização de um piso subterrâneo não seria uma solução viável devido ao nível das águas subterrâneas e ao risco associado de inundação. A construção de uma extensão das instalações de triagem numa localização externa exigiria igualmente obras de reconstrução significativas, que afetariam profundamente os processos de tráfego existentes e ocasionariam grandes despesas, sendo a eficácia de tais instalações questionável.
(19)
No respeitante à assistência a carga e correio, a Comissão considera que, através das informações prestadas, as autoridades croatas demonstraram não ser possível acolher um segundo prestador de serviços a terceiros, para além do departamento de serviços de assistência em escala do aeroporto, ou qualquer utilizador do aeroporto que pratique a autoassistência.
(20)
O terminal de carga é de dimensão limitada. A plataforma de entrega e recolha de carga dispõe apenas de uma rampa de entrada/saída única, que reduz de forma significativa as funções operacionais da plataforma quando diversos reboques estão estacionados no interior do espaço fechado, enquanto aguardam ou realizam operações de carga e descarga. Consequentemente, não existe espaço para acolher um operador suplementar.
(21)
A Comissão assinala igualmente neste contexto que o volume de carga e correio é de cerca de 8 000 e 8 500 toneladas por ano, valor que se situa bastante abaixo do limiar de 50 000 toneladas de carga previsto na Diretiva para a obrigação de abertura da assistência em escala a terceiros e de autorização da autoassistência.
(22)
No respeitante à assistência a operações na plataforma de estacionamento, excetuando a orientação da aeronave no solo à chegada e à partida, a Comissão considera que, através das informações prestadas, as autoridades croatas demonstraram não ser possível acolher um segundo prestador de serviços a terceiros, para além da filial de assistência em escala do aeroporto, nem qualquer utilizador do aeroporto que pratique a autoassistência.
(23)
O programa de voo do aeroporto internacional de Zagrebe caracteriza-se por três picos de carga de curta duração, a saber, um pico de carga de manhã, um pico de carga à tarde e um pico de carga à noite. No decurso destes picos de carga, devem ser postas em funcionamento, durante períodos de tempo relativamente curtos, diversas unidades de equipamento distintas, a fim de dar resposta a todas as solicitações relacionadas com a assistência às aeronaves em tempo oportuno.
(24)
O espaço necessário para o estacionamento de um número tão significativo de unidades de equipamento constitui um problema. Tendo em conta a área ocupada por edifícios e outras construções, não existe espaço disponível na proximidade da posição de estacionamento das aeronaves para estacionamento de unidades de equipamento suplementares. As necessidades de espaço de estacionamento para o equipamento existente já constituem um problema para a administração do aeroporto. A situação agrava-se durante o inverno, quando os veículos de remoção e eliminação da neve estão igualmente estacionados no espaço de estacionamento limitado. Devido a esta falta de espaço para estacionamento não é, por conseguinte, possível acolher um segundo operador.
(25)
As limitações supramencionadas, relacionadas com a falta de espaço para estacionamento, não são todavia aplicáveis à orientação da aeronave no solo, na medida em que tais serviços não exigem equipamento volumoso. Estes serviços não são abrangidos pela decisão de derrogação notificada pelas autoridades croatas, pelo que não haverá limitações no número de prestadores de serviços de orientação das aeronaves no aeroporto internacional de Zagrebe.
(26)
Depreende-se igualmente das informações de que dispõe a Comissão que a construção de um novo terminal no aeroporto internacional de Zagreb teve início em dezembro de 2013. A primeira fase da construção de um novo terminal deverá estar concluída em 2016 e o terminal deverá entrar em funcionamento até ao final de 2016. O novo terminal terá uma capacidade de 5 milhões de passageiros por ano e incluirá um novo sistema de bagagem plenamente integrado, uma nova plataforma de estacionamento, bem como novos caminhos de circulação e vias de serviço. As autoridades croatas explicaram que a construção e a entrada em funcionamento do novo terminal superarão as atuais limitações de espaço e capacidade. A construção e a exploração do novo terminal podem, por conseguinte, ser consideradas uma medida adequada para superar os condicionalismos em conformidade com o artigo 9.o, n.o 2, alínea b).
(27)
As derrogações previstas na decisão notificada pelas autoridades croatas são limitadas no tempo, ou seja, por um período de dois anos. Consequentemente, satisfazem os requisitos previstos no artigo 9.o, n.o 6, da Diretiva.
(28)
Por último, à luz do que precede e, designadamente, da situação existente no aeroporto internacional de Zagrebe, das limitações de tais derrogações em termos de âmbito de aplicação material e temporal e das medidas adotadas para superar as atuais limitações, a Comissão considera que as derrogações não prejudicam indevidamente os objetivos da Diretiva, não dão origem a distorções da concorrência entre prestadores de serviços de assistência em escala e/ou utilizadores do aeroporto que pratiquem a autoassistência e não são mais amplas do que necessário, em conformidade com o artigo 9.o, n.o 2, segundo parágrafo, da Diretiva.
(29)
Neste contexto, foram igualmente tidos em conta os seguintes factos: as limitações previstas pelas derrogações são aplicáveis de forma não discriminatória a todos os (potenciais) prestadores de serviços de assistência em escala, para além do departamento de serviços de assistência em escala do aeroporto, e a todos os utilizadores do aeroporto que pratiquem a autoassistência; até à data, nenhum prestador de serviços de assistência em escala ou utilizador do aeroporto apresentou um pedido para ser autorizado a exercer atividades de assistência em escala no aeroporto internacional de Zagrebe, embora não existam atualmente limitações de acesso para prestadores de serviços a terceiros ou limitações do direito à autoassistência; e nenhuma parte interessada apresentou objeções à decisão de derrogação. No que se refere às observações recebidas relacionadas com um possível processo de concurso, a Comissão recorda a obrigação de as autoridades croatas cumprirem, em tempo oportuno, todas as regras pertinentes do direito da União a este respeito, incluindo o artigo 11.o da Diretiva.
(30)
A presente decisão não prejudica o artigo 102.o do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, nos termos do qual é incompatível com o mercado interno e proibido, na medida em que tal seja suscetível de afetar o comércio entre os Estados-Membros, o facto de uma ou mais empresas explorarem de forma abusiva uma posição dominante no mercado interno ou numa parte substancial deste.
5. CONCLUSÃO
(31)
Consequentemente, à luz do resultado da análise efetuada pela Comissão e após consulta da República da Croácia, deve ser aprovada a decisão de derrogação adotada por este Estado-Membro, nos termos do artigo 9.o, n.o 1, alíneas b) e d), da Diretiva, respeitante ao aeroporto internacional de Zagrebe, notificada à Comissão em 1 de setembro de 2014 e 17 de dezembro de 2014.
(32)
As medidas previstas na presente decisão estão em conformidade com o parecer do Comité Consultivo, mencionado no artigo 10.o da Diretiva,
ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
É aprovada a decisão de derrogação adotada pela República da Croácia nos termos do artigo 9.o, n.o 1, alíneas b) e d), da Diretiva 96/67/CE, respeitante ao aeroporto internacional de Zagrebe, notificada à Comissão em 1 de setembro de 2014 e 17 de dezembro de 2014.
Artigo 2.o
A destinatária da presente decisão é a República da Croácia.
Feito em Bruxelas, em 11 de março de 2015.