PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 372/2013
ze dne 22. dubna 2013,
kterým se na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 mění prováděcí nařízení (EU) č. 1008/2011 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření
(1)
V červenci 2005 Rada nařízením (ES) č. 1174/2005 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí 7,6 % a 46,7 %.
(2)
Na základě prozatímního přezkumu zaměřeného na definici výrobku Rada v červenci 2008 v nařízení (ES) č. 684/2008 (3) objasnila definici výrobku v původním šetření.
(3)
Na základě šetření zaměřeného proti obcházení předpisů Rada v červnu 2009 nařízením (ES) č. 499/2009 (4) rozšířila konečné antidumpingové clo uplatňované na „všechny ostatní společnosti“, které bylo nařízením (ES) č. 1174/2005 uloženo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů zasílaných z Thajska bez ohledu na to, zda jsou deklarovány jako pocházející z Thajska či nikoli.
(4)
V říjnu 2011 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila prováděcím nařízením (EU) č. 1008/2011 (5) konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z ČLR. Rozšířené clo uvedené v 3. bodě odůvodnění bylo rovněž potvrzeno prováděcím nařízením (EU) č. 1008/2011.
2. Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(5)
V průběhu přezkumu před pozbytím platnosti Evropská komise (dále jen „Komise“) zjistila, že od zavedení opatření došlo na trhu Unie ke změnám týkajícím se hospodářské soutěže. Čínský vyvážející výrobce s nejnižší celní sazbou, jemuž bylo v původním šetření uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, skutečně téměř ovládl velkou částí unijního trhu a výrazně zvýšil svůj podíl na dovozu do Unie. Ve světle důkazů prima facie o narušení ocelářského trhu v ČLR Komise rovněž vyjádřila pochybnosti o původně přiznaném zacházení jako v tržním hospodářství. V tomto kontextu se mělo za to, že došlo ke změnám podmínek, na nichž se zakládala stávající opatření, a zdálo se, že jsou tyto změny trvalé povahy.
(6)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení dne 14. února 2012 v Úředním věstníku Evropské unie (6) („oznámení o zahájení“) zahájila z moci úřední v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na přezkoumání dumpingu ve vztahu k čínským vyvážejícím výrobcům.
3. Období přezkumného šetření
(7)
Šetření míry dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“).
4. Dotčené strany
(8)
O zahájení částečného prozatímního přezkumu Komise oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce, kteří nejsou ve spojení, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, orgány ČLR a výrobní odvětví Unie. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
S ohledem na potenciálně vysoký počet vyvážejících výrobců a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo v souladu s článkem 17 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda se má použít metoda vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Ke spolupráci se přihlásili dva vyvážející výrobci a osm dovozců, kteří nebyli ve spojení. V případě vyvážejících výrobců ani dovozců, kteří nebyli ve spojení, výběr vzorku tudíž nebyl nutný.
(11)
Komise zaslala dotazníky a formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství všem stranám, o kterých bylo známo, že se jich věc týká, a těm, kteří se přihlásili ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení. Komise obdržela odpovědi od jednoho čínského vyvážejícího výrobce, Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd (dále jen „Noblelift“), a od tří dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(12)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu. Inspekční návštěva se uskutečnila v prostorách Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, Changxing, ČLR.
(13)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážejícího výrobce v ČLR, kterému nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla inspekce v prostorách následujícího výrobce v Brazílii, která byla použita jako srovnatelná země:
-
Paletrans Equipamentos Ltda, Cravinhos, São Paulo (dále jen „Paletrans“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření a tentýž, jehož definici objasnil prozatímní přezkum, tedy ruční paletové vozíky a jejich základní díly, tj. podvozky a hydraulika, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, stejně tak jako výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu srovnatelné země, Brazílie, a jako výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci z Unie, mají stejné základní fyzikální a technické parametry i stejné použití.
(16)
Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
a) Zacházení jako v tržním hospodářství
(17)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingových šetření dovozu pocházejícího z ČLR určuje v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku u těch výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud se prokáže, že při výrobě nebo prodeji daného obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely,
-
nedochází k podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(18)
Noblelift požádal o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách zaslal vyplněný formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(19)
Komise vyhledala všechny informace, které považovala za potřebné, a všechny informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ověřila v prostorách dotčené společnosti.
(20)
Šetřením se zjistilo, že ceny, které Noblelift v období přezkumného šetření platil za čínskou za tepla válcovanou uhlíkovou ocel, která je hlavní surovinou představující přibližně 25 % nákladů na konečný výrobek, byly ve stejném období přibližně o 24 % až 31 % nižší než mezinárodní ceny a byly významnou měrou zkresleny. Mezinárodní ceny byly stanoveny na základě statistik pro trhy Unie a Severní Ameriky zveřejněných agenturou Steel Business Briefing (7) a na základě dovozních cen z databáze Comext. Na tomto základě bylo zjištěno, že čínské ceny oceli zjevně neodpovídaly tržním hodnotám. Navíc zde existuje zavedená praxe státních zásahů do trhu se surovinami. Dvanáctý čínský pětiletý plán (2011-2015) pro odvětví železa a oceli obsahuje řadu opatření, z nichž vyplývá, že kvůli kontrole čínské vlády nad firmami nemohou ocelářské společnosti jednat jinak, než v souladu s nařízeními čínské vlády. Dospělo se proto k závěru, že Noblelift nesplňuje podmínky prvního kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(21)
V rozpočtovém roce 2010 navíc společnost ve spojení poskytla společnosti Noblelift bankovní záruku na dva úvěry, které představovaly značnou část celkových aktiv společnosti ve spojení a společnosti Noblelift. Tyto záruky nebyly vykázány ani ve finančním prohlášení společnosti Noblelift, ani v účtech společnosti ve spojení. Toto není v souladu se standardem IAS 24 (Zveřejnění stran ve spojení) a auditor neměl k této praktice žádné výhrady. Uvedení transakcí stran ve spojení ve finančním prohlášení je důležité, jelikož poukazuje na možné dopady na finanční postavení společnosti. Neuvedení významných závazků, jako například dotčených záruk, v tomto případě brání náležitému posouzení činnosti společnosti, a to zejména z hlediska možných rizik a příležitostí. Dospělo se proto k závěru, že účetní záznamy společnosti nebyly v souladu s mezinárodními účetními standardy řádně auditovaný, a nesplňují proto požadavky druhého kritéria.
(22)
Noblelift navíc obdržel státní podporu ve formě preferenční daně z příjmu a příspěvků, což narušuje finanční situaci firmy a nesplňuje tedy požadavky třetího kritéria.
(23)
Dotčený vyvážející výrobce a výrobní odvětví Unie dostali možnost podat připomínky k výše uvedeným zjištěním.
(24)
Noblelift si na základě zveřejnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství vyžádal více podrobností ohledně výpočtu mezinárodní tržní ceny oceli. Společnost tvrdila, že zkreslení cen surovin by se mělo řešit úpravou běžné hodnoty při výpočtu dumpingu, nikoliv odmítnutím zacházení jako v tržním hospodářství. Ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení však jasně požaduje, aby se „náklady nejdůležitějších vstupů zakládaly na tržní hodnotě“. Úpravou při výpočtu dumpingu ke zohlednění zkreslených nákladů na vstupy by proto ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. c) do značné míry pozbylo významu. Tyto připomínky proto nemohly změnit výše uvedená zjištění.
(25)
Po zveřejnění konečných zjištění společnost Noblelift zopakovala své argumenty. Nejprve uvedla, že Komise nesdělila podrobnosti, tj. všechny údaje, které byly použity pro výpočet rozdílů v cenách surovin.
(26)
V této souvislosti se především podotýká, že Komise zdroje dat pro srovnávání cen oceli při několika příležitostech uvedla. Komise zopakovala vysvětlení poskytnutá během předchozích jednání, že ceny vycházející z údajů agentury Steel Business Briefing jsou chráněny autorským právem, neboť tato služba je dostupná formou předplatného. Komise proto nemůže ze zákonných důvodů tyto údaje zveřejňovat přímo, daná databáze je však dostupná a po uhrazení příslušného poplatku přístupná. Nicméně aby byla zajištěna rovnováha mezi ochranou práva k duševnímu vlastnictví a ochranou práva na obhajobu, použité údaje byly ověřeny úředníkem pro slyšení z generálního ředitelství pro obchod, který výpočet cenového rozdílu potvrdil a výsledky svého ověření sdělil firmě Noblelift.
(27)
Dále je třeba uvést, že agentura Steel Business Briefing přesně popisuje použitou metodologii (rozměry, tloušťku, šířku, místo v přepravě). Tyto parametry jsou obecné a slouží jako návod, který zároveň odkazuje na podrobnost údajů použitých při srovnání cen surovin, jehož cílem je zjistit, zda se náklady nejdůležitějších vstupů v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Pro referenci Komise použila ceny v Evropě a v Severní Americe.
(28)
Společnost Noblelift dále uvedla, že při původním šetření nebyly rozdíly mezi cenami oceli na domácím trhu v ČLR a mezinárodními cenami oceli považovány za faktor bránící společnosti splnit podmínky prvního kritéria zacházení jako v tržním hospodářství. Jak uvádí 22. bod odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 128/2005 (8) ze dne 27. ledna 2005, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo v rámci původního šetření: „Pro všechny čtyři společnosti bylo celkově prokázáno (…) že náklady a ceny odrážely tržní hodnoty.“ Původní šetření skutečně neprokázalo podstatné rozdíly v cenách surovin získávaných z místních zdrojů v ČLR a surovin nakoupených za mezinárodní ceny. Toto zjištění však nemůže orgánům zabránit v tom, aby v případě, že dojde ke změně okolností a vzniku cenových rozdílů, tyto rozdíly odhalily při pozdějším šetření. Jak uvádí 76. bod odůvodnění níže, okolnosti se mezi lety 2004 (datum původního šetření) a 2011 (období šetření v rámci tohoto přezkumu), tj. v průběhu sedmi let, podstatně změnily. V tomto ohledu, a zejména při šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti v roce 2010, byly získány důkazy prima facie dokládající zkreslení cen na trhu s ocelí v ČLR způsobené státními zásahy. Toto byl také jeden z důvodů, proč došlo z moci úřední k zahájení současného přezkumu, a tento důvod se v současném šetření skutečně potvrdil (viz 20. bod odůvodnění).
(29)
Společnost Noblelift dále zopakovala své připomínky týkající se nezávažných dopadů úvěrových záruk a zanedbatelného vlivu státní podpory. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení je jasný a neodkazuje na podstatný vliv na finanční výsledky („společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ke všem účelům“). V každém případě, jak uvádí 21. bod odůvodnění výše, neuvedení významných závazků, jako například dotčených úvěrových záruk, v tomto případě brání náležitému posouzení činnosti společnosti, a to zejména z hlediska možných rizik a příležitostí. Co se týká státní podpory, Komise dotčené straně již v průběhu šetření odpověděla, že tato podpora přesahuje částku 10 milionů CNY. Tyto námitky proto nebylo možné přijmout.
(30)
Na závěr společnost Noblelift uvedla, že šetření mělo skončit, jelikož došlo k porušení tříměsíční lhůty, v rámci které musí být podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení rozhodnuto o udělení zacházení jako v tržním hospodářství. V tomto ohledu se odkazuje na změnu zavedenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1168/2012 ze dne 12. prosince 2012, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství a jejím zpětným účinkem. (9) Dále je třeba uvést, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo přijato ve lhůtě delší než tři měsíce od začátku šetření kvůli procedurálním aspektům a časovým omezením šetření. Z důvodu složitosti otázek, které při posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství vyvstaly, se ukázalo, že tříměsíční lhůta byla skutečně téměř nesplnitelná. Je však třeba poznamenat, že doba rozhodnutí neměla na výsledek vliv.
(31)
Vyvozuje se proto závěr, že připomínky uvádějící důvody pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství nejsou oprávněné.
(32)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti a podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení bylo stanoveno, že společnosti Noblelift zacházení jako v tržním hospodářství nebude uděleno.
b) Běžná hodnota
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být v případě zemí bez tržního hospodářství a, pokud nelze zacházení jako v tržním hospodářství udělit, také v případě transformujících se zemí běžná hodnota stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(34)
Při původním šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty zvolena jako srovnatelná země Kanada. Jelikož však byla výroba v Kanadě ukončena, byla v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu zamýšlena jako srovnatelná země Brazílie.
(35)
Dva vyvážející výrobci a jeden dovozce proti tomu, aby byla Brazílie použita jako srovnatelná země, vznesli výhrady. Jako argumenty proti výběru Brazílie bylo uvedeno, že na brazilském trhu s ručními paletovými vozíky je v důsledku malého počtu domácích výrobců nízká úroveň konkurence a prodejní ceny, zisky a výrobní náklady v Brazílii jsou tak zkresleny. Dotčení vyvážející výrobci navrhli jako vhodnou srovnatelnou zemi Indii, Malajsii nebo Tchaj-wan.
(36)
Na základě těchto připomínek Komise kontaktovala 38 indických výrobců, tři tchajwanské výrobce, dva malajsijské výrobce a dva brazilské výrobce, o nichž je známo, že vyrábí ruční paletové vozíky, a zaslala jim příslušný dotazník. Spolupráci se podařilo navázat jen s jedním výrobcem v Brazílii: Paletrans.
(37)
Po zveřejnění konečných zjištění a návrhu Komise strany znovu zopakovaly své připomínky, že Brazílie není kvůli chybějící konkurenci na brazilském trhu vhodnou volbou srovnatelné země. Strany uvedly, že výrobce ze spolupracující srovnatelné země má na brazilském trhu monopolní postavení umocněné vysokým dovozním clem. Další připomínky se týkaly nedostatků v odpovědích nedůvěrné povahy poskytnutých výrobcem ze srovnatelné země. A konečně bylo uváděno, že by měly být provedeny úpravy, které by zohledňovaly rozdíly mezi výrobcem ve srovnatelné zemi a vyvážejícím výrobcem v dotčené zemi.
(38)
Pokud jde o vhodnost Brazílie jako srovnatelné země, je nutné upozornit na to, že skutečnost, že výrobce ve srovnatelné zemi je hlavním výrobcem na brazilském trhu neznamená, že na tomto trhu existuje monopol. Konkurenci zde představují alespoň dva místní výrobci a nezanedbatelný dovoz a zjistilo se, že míra zisku výrobce ve srovnatelné zemi je v souladu s otevřeným trhem.
(39)
Jak uvádí 36. bod odůvodnění výše, po výhradách proti použití Brazílie jako srovnatelné země vznesených v počátečním stádiu řízení, Komise kontaktovala 45 výrobců ve čtyřech různých zemích, včetně společností navržených společností Noblelift. Navzdory opakovaným kontaktům s těmito společnostmi prostřednictvím telefonu a emailu požadované informace poskytl a při šetření spolupracoval pouze jeden brazilský výrobce.
(40)
S ohledem na tvrzení o údajných nedostatcích je třeba uvést, že při šetření spolupracoval pouze jeden výrobce ve srovnatelné zemi. Tato situace není neobvyklá, ale při zveřejňování údajů způsobuje problémy. Vzhledem k častým obtížím při navazování spolupráce s výrobci ve srovnatelné zemi musí Komise zaručit vysokou úroveň ochrany důvěrných informací. V tomto případě došlo při předložení informací, které nejsou důvěrné, ke vzniku jistých nedorozumění týkajících se údajných nedostatků, ty však byly s dotčenými stranami vyjasněny. Jedna strana konkrétně uvedla, že nedostatky v odpovědi výrobce ze srovnatelné země by měly vyřadit Brazílii jako srovnatelnou zemi a vzhledem k tomu, že Komise není schopna stanovit běžnou hodnotu, by mělo být šetření zastaveno. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že během současného šetření měla Komise všechny potřebné informace nutné pro výpočet dumpingu.
(41)
Stížnosti ohledně vhodnosti Brazílie jako srovnatelné země tedy nebylo možné přijmout.
(42)
S ohledem na požadavky na úpravy je třeba uvést, že úroveň rozdílů v obchodu mezi brazilským výrobcem a čínským vyvážejícím výrobcem byla zohledněna prostřednictvím úpravy úrovně obchodu (viz 59. bod odůvodnění níže).
(43)
Na závěr jedna strana uvedla, že by měly být provedeny úpravy zohledňující údajně rušivý vliv 14 % dovozního cla ve srovnatelné zemi. Vzhledem k tomu, že mezi dovozním clem jako takovým a úrovní cen na domácím trhu neexistuje spojitost, tuto námitku nezle přijmout.
(44)
Jelikož dostatečnou konkurenci v Brazílii představují alespoň dva místní výrobci a nezanedbatelný dovoz, lze ji považovat za vhodnou srovnatelnou zemi.
(45)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl v případě firmy Paletrans tuzemský prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní. V tomto ohledu bylo zjištěno, že celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu vývozního prodeje společnosti Noblelift do Unie.
(46)
Komise následně zkoumala, zda společnost Paletrans na domácím trhu prodává obdobné výrobky, které by z hlediska funkcí a použitých materiálů byly dostatečně srovnatelné s typy prodávanými společností Noblelift na vývoz do Unie. Šetření zjistilo, že řada typů, které Paletrans prodává na domácím trhu, je dostatečně srovnatelná s typy vyváženými společností Noblelift do Unie.
(47)
Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda je možné domácí prodej každého srovnatelného typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto přezkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření.
(48)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku, a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tak tomu bylo v případě všech srovnatelných typů a běžná hodnota byla vypočtena jako vážený průměr cen všech tuzemských prodejů daného druhu realizovaných během období přezkumného šetření.
(49)
Pro nesrovnatelné typy je možné běžnou hodnotu určit v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení, tedy tím, že se k případně upraveným výrobním nákladům připočte přiměřená částka za domácí prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí na domácím trhu. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly stanoveny na základě skutečných údajů o výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku, pocházejících od výrobce ve srovnatelné zemi. Je nutno uvést, že takto určená cena byla předmětem úprav uvedených v 59. bodě odůvodnění, především s cílem zohlednit rozdíly v obchodní úrovni mezi vývozem společnosti Noblelift a domácím prodejem výrobce ze srovnatelné země.
(50)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce uvedl, že Komise provedla výpočet dumpingu na základě „neúplných kontrolních čísel výrobků“ a neposkytla žádná vysvětlení ohledně parametrů použitých pro porovnání.
(51)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení se dumpingové rozpětí obvykle zjišťuje na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen všech vývozních obchodů, pokud ustanovení upravující spravedlivé srovnání nestanoví jinak.
(52)
S ohledem na spravedlivé srovnání je nutno uvést, že kontrolní číslo výrobku je nástroj, který se při šetření používá za účelem strukturování a uspořádání značného množství velmi podrobných údajů poskytnutých společnostmi. Jedná se o pomůcku k provedení podrobnější analýzy různých vlastností výrobků v rámci dané kategorie dotčeného výrobku a obdobného výrobku.
(53)
Komise shromáždila informace týkající se řady parametrů (materiál podvozku, nátěr podvozku, nosnost, druh hydraulického systému, pracovní délka, vidlice, rozchod vidlic, materiál ovládací rukojeti, materiál nosného kola, druh nosného kola, druh brzd), ale aby bylo možné vzít v úvahu všechny vývozní transakce, bylo považováno za rozumné a proveditelné v tomto případě vycházet při srovnání z parametrů představujících nejvhodnější vlastnosti (materiál podvozku, nátěr podvozku, materiál ovládací rukojeti, materiál nosného kola, druh nosného kola).
(54)
V zájmu spravedlivého srovnání a vyšší shody bylo toto srovnání založeno na nejvhodnějších vlastnostech. Je nutno zdůraznit, že Komise neopomenula žádné údaje. Není však neobvyklé, že určité parametry použité v kontrolním čísle výrobku mají menší váhu a že některé parametry tvoří v porovnání s jinými lepší základ pro spravedlivé srovnání. Při srovnání na základě fyzických rozdílů nebo z jakýchkoli jiných důvodů nebyly opominuty žádné výrobky a ani nebyly vytvořeny nové typy výrobků. Naopak, do srovnání byl zahrnut veškerý prodej. Ačkoli bylo uznáno, že na cenu mají vliv i jiné parametry, pokládalo se za vhodnější, aby byly výpočty založeny na pěti nejdůležitějších parametrech, jelikož to vede k nejvyšší úrovni shody.
(55)
Co se týká procesních aspektů srovnání, je třeba uvést, že vyvážející výrobce měl naprosto dostatečnou příležitost vyjádřit se k výpočtům, jež byly provedeny v tomto případě. Úplné údaje o těchto výpočtech byly opakovaně zveřejněny.
(56)
V důsledku toho musely být výše uvedené námitky zamítnuty.
c) Vývozní cena
(57)
Veškerý prodej na vývoz čínského vyvážejícího výrobce do Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba za dotčený výrobek zaplatit.
(58)
Jedna strana namítla, že do výpočtu by měl být zahrnut i vývozní prodej podvozků a hydraulik. Tato námitka byla přijata.
d) Srovnání
(59)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům mezi činiteli, které ovlivňovaly ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly tam, kde to bylo možné a oprávněné, provedeny náležité úpravy rozdílů v úrovni obchodu (odhadované cenové rozdíly při prodeji různým druhům zákazníků na domácím trhu srovnatelné země), v dopravě (sestávající z nákladů na vnitrozemskou nákladní dopravu ve vyvážející zemi a na námořní dopravu použitou k přepravě do Unie), v pojištění (náklady na pojištění námořní přepravy), v manipulaci a nakládání a ve vedlejších nákladech, provizích (za prodej na vývoz), bankovních poplatcích (za prodej na vývoz), nákladech na poskytnutí úvěru (založených na dohodnutých platebních podmínkách a na převládajících úrokových sazbách) a v nákladech na balení (cena použitého balicího materiálu).
(60)
Na základě námitky jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce byly provedeny úpravy zohledňující rozdílné tloušťky oceli používané výrobcem ve srovnatelné zemi a vyvážejícím výrobcem v dotčené zemi a běžná hodnota byla upravena tak, jak se považovalo za vhodné. Tyto úpravy vycházely z rozdílu tloušťky v poměru k tomu, nakolik se ocel podílí na ceně obdobného výrobku prodávaného v Brazílii výrobcem srovnatelné země. Toto vedlo ke změně dumpingového rozpětí (viz 73. bod odůvodnění níže). Po dodatečném zveřejnění, které vyzývalo zainteresované strany k podávání připomínek k úpravě tloušťky oceli, jedna strana pro absenci věcných podkladů úpravu zpochybnila. Uvedla rovněž, že nedůvěrná podání vyvážejícího výrobce usilující o změnu měla nedostatky, čímž porušila právo jiných stran na obhajobu. Komise ověřila údaje ve spisu, na němž byla založena úprava tloušťky oceli, a potvrdila, že úprava byla oprávněná.
(61)
Jediný spolupracující vývozce přednesl požadavky na několik dalších úprav s ohledem na rozdíly ve výkonnosti a produktivitě, přičemž zejména tvrdil, že výrobce ve srovnatelné zemi je méně výkonný (má menší výkon na pracovníka) a má větší spotřebu surovin na jednotku.
(62)
Úvodem je třeba uvést, že ačkoliv mezi společnostmi mohou existovat rozdíly ve výkonnosti a produktivitě, hlavní zásadou je zajistit porovnatelnost mezi vývozními cenami a běžnou hodnotou, což nevyžaduje, aby byly okolnosti v případě výrobce ve srovnatelné zemi a vyvážejícího výrobce v zemi bez tržního hospodářství zcela v souladu. Ospravedlněny jsou ve skutečnosti pouze úpravy rozdílů ve faktorech, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen mezi výrobcem ve srovnatelné zemi a vyvážejícím výrobcem v zemi bez tržního hospodářství.
(63)
Je nicméně třeba uvést, že šetření neodhalilo žádné okolnosti, které by naznačovaly, že výrobní proces výrobce ve srovnatelné zemi není dostatečně výkonný.
(64)
Pokud jde o nákladové faktory (např. produktivitu), tyto by se neměly vydělovat a posuzovat individuálně. K posouzení toho, zda jsou výhody ve vztahu k jednomu nákladovému faktoru (např. produktivitě) případně kompenzovány nevýhodami v jiných faktorech, by bylo zapotřebí spíše komplexní analýzy. Nižší využití pracovních sil je totiž ve skutečnosti často způsobeno vyšší mírou automatizace, což vede k vyšším nákladům v jiných oblastech (odpisy, kapitál, financování, výrobní režijní náklady). Pouze komplexní analýza by mohla odhalit všechny rozdíly v nákladových faktorech a prokázat, zda jsou ovlivněny ceny a cenová srovnatelnost, a odůvodnit tak úpravu. Tyto požadavky tudíž nelze přijmout.
(65)
Kromě toho, co již bylo výše uvedeno, požadavky na úpravy rozdílu energie na jednotku, odpisů na jednotku a rozdílu ve výrobních režijních nákladech byly nepodložené. Zejména ve vztahu k energetické účinnosti nebylo vysvětleno, kvůli jakým prvkům výrobního procesu je brazilský výrobce v porovnání s jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem neefektivní. Výše úpravy byla založena na poměru rozdílu nákladů na jednotku pracovní síly (založené na rozdílu v produktivitě) spojených s podílem nákladů na pracovní sílu na celkových nákladech. Souvislost mezi tímto poměrem a energetickou účinností a odpisy a rozdíly ve výrobních režijních nákladech nebyla vysvětlena a nebyla srozumitelná. Tyto požadavky se tedy zamítají.
(66)
Jedna strana rovněž požadovala, aby byly provedeny úpravy parametrů, mimo jiné nosnosti a vidlice. V tomto ohledu se odkazuje na připomínky k parametrům pro srovnání (viz 50. bod odůvodnění výše), kde se uvádí, že aby byla zajištěna nejvyšší úroveň shody, je srovnání založeno na nejdůležitějších parametrech. V každém případě tato tvrzení nebyla doložena.
(67)
Dále byla požadována úprava zohledňující skutečnost, že vyvážející výrobce používá patentovanou technologii. Toto tvrzení nebylo blíže doloženo. Vyvážející výrobce tuto úpravu především nevyčíslil. Jedinou předloženou informací byl dokument, o kterém bylo uvedeno, že se jedná o patent. V pozdějším podání byla úprava částečně kvantifikovaná, avšak bez podpůrných důkazů. Z tohoto důvodu nebylo možné tento požadavek přijmout.
(68)
Požadavek na úpravu rozdílu v účinnosti při použití surovin byl pokryt úpravou tloušťky oceli (viz 60. bod odůvodnění výše), jelikož rozdílná tloušťka oceli může vést k celkově nižší spotřebě oceli.
(69)
Na závěr vyvážející výrobce uvedl, že prodává prostřednictvím jiných distribučních kanálů, zejména neznačkové výrobky prostřednictvím výrobců původního zařízení (dále jen „OEM“), než výrobce ve srovnatelné zemi. Byl proto vznesen požadavek na úpravu zohledňující tento rozdíl. Jak je uvedeno výše (59. bod odůvodnění), byla provedena úprava úrovně obchodu. Tato úprava se zakládala na předpokládaných cenových rozdílech při prodeji různým druhům zákazníků, včetně prodejů OEM, na domácím trhu srovnatelné země. Z důvodu důvěrné povahy údajů nelze rozsah těchto úprav zveřejnit, jelikož by došlo k odhalení běžné hodnoty založené na údajích poskytnutých jediným výrobcem ze srovnatelné země. Dospělo se tudíž k závěru, že rozdíly, kvůli nimž byly požadovány úpravy, byly již zohledněny.
(70)
Je nicméně třeba uvést, že vyvážející výrobce požadované změny nekvantifikoval. Pouze uvedl, že úprava provedená v jiném řízení dosáhla výše 40 %. Úprava provedená v jiném řízení (a tedy specifická pro konkrétní okolnosti onoho řízení) nemůže sama o sobě sloužit jako měřítko pro úpravy v tomto případě.
(71)
Po dodatečném zveřejnění informací (obsahujících výzvu k podávání připomínek k úpravě tloušťky oceli) vyvážející výrobce přednesl dodatečné požadavky na úpravy (nesouvisející s úpravou o tloušťku oceli): úpravy zohledňující povrchové úpravy, manipulaci a ceny oceli v Brazílii.
(72)
Především je třeba uvést, že požadavky byly doručeny po lhůtě pro podání připomínek a byly tak formálně nepřípustné. V každém případě tato tvrzení nebyla ani kvantifikovaná, ani doložená. Společnost své připomínky nedoložila důkazy, ani nevysvětlila, jak byl nebo jak by měl být rozsah různých úprav vypočítán.
e) Dumpingové rozpětí
(73)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle druhu výrobku a váženého průměru vývozní ceny dotčeného výrobku. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento z ceny CIF na hranicích Unie před proclením je 70,8 %.
(74)
Dumpingové rozpětí pro všechny ostatní vyvážející výrobce v původním šetření kromě společnosti Noblelift se pohybovalo mezi 28,5 % a 46,7 %. Vzhledem k tomu, že při tomto přezkumu společnost Noblelift spolupracovala, a jelikož převážná většina čínského vývozu pochází od společnosti Noblelift, lze míru této spolupráce považovat za vysokou, zrevidovala Komise celostátní dumpingové rozpětí i pro všechny ostatní vývozce. Následkem toho by zbytkové dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na stejné úrovni jako pro Noblelift, tj. 70,8 %.
(75)
Jedna strana uvedla, že celostátní clo by se nemělo rovnat dumpingovému rozpětí jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, jelikož neexistují důkazy dokládající, že převážná většina dovozu pocházela od tohoto jediného spolupracujícího vývozce. V tomto ohledu bylo potvrzeno, že dle statistických údajů převážná většina dovozu z ČLR pochází od jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(76)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze změněné okolnosti přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(77)
Původní šetření v tomto ohledu neprokázalo podstatné rozdíly v cenách surovin získávaných čínskými vyvážejícími výrobci (včetně společnosti Noblelift) z místních zdrojů v ČLR a surovin zakoupených za mezinárodní ceny. Okolnosti se mezi lety 2004 (datum původního šetření) a 2011 (období přezkumného šetření), kdy byly ceny za tepla válcované oceli, hlavní suroviny, o 24 % až 31 % nižší než mezinárodní ceny, podstatně změnily. Tyto ceny v důsledku zkreslení cen na trhu s ocelí v ČLR (viz 20. bod odůvodnění výše) neodpovídaly tržním hodnotám. Čínský trh s ocelí se během těchto sedmi let skutečně podstatně změnil a ČLR se změnila z čistě dovozní země oceli na významného výrobce a světového vývozce; tuto skutečnost lze důvodně považovat za změnu trvalé povahy.
(78)
Čínské high-tech společnosti včetně společnosti Noblelift jsou navíc od roku 2008 příjemci státní podpory ve formě preferenční daně z příjmu (15 %). Během období původního šetření byla na společnosti uvalena základní sazba 25 %. Tato změna okolností může být proto důvodně považována za změnu trvalé povahy.
(79)
Proto se má za to, že okolnosti, kvůli nimž byl tento prozatímní přezkum zahájen, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění tohoto prozatímního přezkumu. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování současné výše opatření již nemá opodstatnění.
E. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(80)
S ohledem na výsledky tohoto přezkumného šetření a vzhledem k tomu, že nové dumpingové rozpětí 70,8 % je nižší než úroveň odstranění újmy stanovená v původním šetření (viz 120. a 123. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 128/2005), považuje se za vhodné změnit antidumpingové clo platné pro dovoz dotčeného výrobku od společnosti Noblelift i od ostatních vyvážejících výrobců na 70,8 %.
(81)
Jedna strana uvedla, že nově stanovené dumpingové rozpětí by nemělo být srovnáváno s úrovní odstranění újmy stanovenou při původním šetření. Úroveň odstranění újmy by spíše měla být stanovena při každém šetření, a to i v případě částečného přezkumu omezeného na dumping. Dle této strany představuje stávající způsob, kdy se nehodnotí újma, porušení pravidla nižšího cla. Strana rovněž tvrdila, že měl být zahájen plný prozatímní přezkum.
(82)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že vzhledem k tomu, že Komise zahájila částečný prozatímní přezkum omezený na dumping, újma nemohla být v tomto rámci zhodnocena. Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení může Komise z vlastního podnětu nutnost zachování opatření v podložených případech přezkoumat. Komise tedy nemá povinnost zahájit prozatímní přezkum z moci úřední, který by se vztahoval na dumping i újmu, a který by měl být v každém případě podložený. V tomto případě byly informace a důkazy, které měla Komise k dispozici, dostačující pro zahájení prozatímního přezkumu omezeného na dumping. Navíc kdyby měla být újma vždy posuzována v rámci prozatímních přezkumů, možnost částečného prozatímního přezkumu omezeného na dumping stanovená čl. 11 odst. 3 základního nařízení by ztratila svůj význam. Tvrzení je proto nutno odmítnout. Je nicméně třeba připomenout, že dotčená zúčastněná strana má možnost v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení požadovat prozatímní přezkum újmy.
(83)
Pravidlo nižšího cla bylo plně zohledněno a nově stanovené dumpingové rozpětí bylo skutečně porovnáno s úrovní odstranění újmy stanovenou v původním šetření (nejnovější zjištění o újmě).
(84)
Jedna strana uvedla, že v tomto případě by byla vhodnější minimální dovozní cena. Případně by mělo být uloženo pevně stanovené clo.
(85)
V tomto ohledu je třeba uvést, že pro produkty, které se nabízejí v široké škále druhů a za různé ceny, které se dále neustále mění a zdokonalují, není vhodné stanovit ani minimální dovozní cenu, ani pevně stanovené clo. Velké množství celních sazeb by se velmi obtížně spravovalo. Dalším omezením ve stávajícím případě je skutečnost, že minimální dovozní ceny by musely být založeny na běžné hodnotě (jelikož clo je založeno na dumpingu), která se zakládá na důvěrných informacích jedné společnosti na trhu srovnatelné země. Tyto požadavky se tedy zamítají.
(86)
Vyvážející výrobce v rámci zákonných lhůt projevil zájem jednat. Žádná formální nabídka však nebyla učiněna, a Komise proto nebyla schopna se tímto dále zabývat.
(87)
Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí změnit celní sazby uplatňované na vyvážející výrobce, a bylo jim umožněno vyjádřit své připomínky.
(88)
Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy.
(89)
Podle čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 1008/2011 se 70,8 % antidumpingové clo, uložené tímto nařízením „všem ostatním společnostem“, vztahuje na ruční paletové vozíky a jejich základní díly, definované v čl. 1 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1008/2011, zasílané z Thajska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska či nikoli,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1008/2011 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
(%)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxing, Zhejiang Province, 313100, Čínská lidová republika
70,8
A603
Všechny ostatní společnosti
70,8
A999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 22. dubna 2013.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 372/2013 DO CONSELHO
de 22 de abril de 2013
que altera o Regulamento de Execução (UE) n.o 1008/2011 que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de porta-paletes manuais e dos seus componentes essenciais originários da República Popular da China na sequência de um reexame intercalar parcial nos termos do artigo 11.o, n.o 3, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 9.o, n.o 4, e o artigo 11.o, n.os 3, 5 e 6,
Tendo em conta a proposta apresentada pela Comissão Europeia após consulta ao Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Inquéritos anteriores e medidas anti-dumping em vigor
(1)
Em julho de 2005, pelo Regulamento (CE) n.o 1174/2005 (2), o Conselho instituiu um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de porta-paletes manuais e dos seus componentes essenciais originários da República Popular da China («RPC»). As medidas consistiram na instituição de um direito anti-dumping ad valorem que variava entre 7,6 % e 46,7 %.
(2)
Em julho de 2008, pelo Regulamento (CE) n.o 684/2008 (3), o Conselho, na sequência de um reexame intercalar da definição do produto, clarificou a definição do produto constante do inquérito inicial.
(3)
Em junho de 2009, pelo Regulamento (CE) n.o 499/2009 (4), o Conselho, na sequência de um inquérito antievasão, tornou extensivo o direito anti-dumping definitivo aplicável a «todas as outras empresas», instituído pelo Regulamento (CE) n.o 1174/2005 para os porta-paletes manuais e seus componentes essenciais expedidos da Tailândia, independentemente de serem ou não declarados como originários da Tailândia.
(4)
Em outubro de 2011, pelo Regulamento de Execução (UE) n.o 1008/2011 (5), o Conselho instituiu um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de porta-paletes manuais e dos seus componentes essenciais originários da RPC, na sequência de um reexame da caducidade nos termos do artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base. O direito tornado extensivo conforme mencionado no considerando 3 supra, foi igualmente mantido pelo Regulamento de Execução (UE) n.o 1008/2011.
2. Início de um reexame intercalar parcial
(5)
Durante o reexame da caducidade, a Comissão observou uma alteração no cenário da concorrência dentro do mercado da União desde a instituição das medidas. Com efeito, o produtor-exportador chinês com a taxa de direito mais baixa - ao qual fora concedido o Tratamento de Economia de Mercado («TEM») no inquérito inicial - conseguiu dominar praticamente uma grande parte do mercado da União, tendo aumentado significativamente a sua parte das importações na União. A Comissão tinha dúvidas igualmente no que se refere à determinação do TEM, tendo em conta os elementos de prova prima facie de distorção no mercado do aço da RPC. Neste contexto, considerou-se que as circunstâncias que estavam na base das medidas em vigor tinham mudado, parecendo essa mudança de natureza duradoura.
(6)
Tendo determinado, após consulta do Comité Consultivo, que existiam elementos de prova suficientes para dar início a um reexame intercalar parcial, a Comissão anunciou, por aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia (6) em 14 de fevereiro de 2012 («aviso de início»), o início de um reexame intercalar parcial ex officio, em conformidade com o artigo 11.o, n.o 3, do regulamento de base, de âmbito limitado ao exame do dumping em relação aos produtores-exportadores chineses.
3. Período de inquérito de reexame
(7)
O inquérito sobre o nível de dumping abrangeu o período compreendido entre 1 de janeiro de 2011 e 31 de dezembro de 2011 («período de inquérito de reexame» ou «PIR»).
4. Partes interessadas
(8)
A Comissão avisou oficialmente os produtores-exportadores, os importadores independentes conhecidos como interessados, bem como as autoridades da RPC e a indústria da União do início do reexame intercalar parcial. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem as suas observações por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(9)
Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que a solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
(10)
Tendo em conta o número aparentemente elevado de produtores-exportadores e importadores independentes, a Comissão considerou conveniente, em conformidade com o disposto no artigo 17.o do regulamento de base, determinar se devia recorrer à amostragem. Para que a Comissão pudesse decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar uma amostra, a Comissão, ao abrigo do disposto no artigo 17.o do regulamento de base, convidou as partes supramencionadas a darem-se a conhecer no prazo de 15 dias, a contar do início do reexame, e a prestarem à Comissão as informações solicitadas no aviso de início. Dois produtores-exportadores e oito importadores independentes mostraram-se dispostos a colaborar. Não foi necessário recorrer à amostragem nem para os produtores-exportadores nem para os importadores independentes.
(11)
A Comissão enviou questionários e formulários de pedido de TEM a todas as partes conhecidas como interessadas, bem como às partes que se deram a conhecer nos prazos fixados no aviso de início. Foram recebidas respostas de um produtor-exportador chinês, Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd («Noblelift»), e de três importadores independentes.
(12)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para a determinação do dumping. Foi efetuada uma visita de verificação às instalações da Noblelift em Changxing, RPC.
(13)
Tendo em conta a necessidade de determinar um valor normal para os produtores-exportadores da RPC aos quais não foi concedido o TEM, foi efetuada uma visita de verificação às instalações do seguinte produtor do Brasil, que foi utilizado como país análogo:
-
Paletrans Equipamentos Ltda., Cravinhos, São Paulo («Paletrans»).
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(14)
O produto em causa no presente reexame é o mesmo que o do inquérito inicial, clarificado pelo reexame intercalar da definição do produto, a saber, os porta-paletes manuais e seus componentes essenciais, ou seja, quadros e sistemas hidráulicos, originários da RPC, atualmente classificados nos códigos NC ex 8427 90 00 e ex 8431 20 00. Para efeitos do presente regulamento, entende-se por porta-paletes manuais os carros porta-paletes com rodas que suportam os braços das forquilhas de elevação para manuseamento de paletes, concebidos para serem empurrados, puxados e guiados manualmente em superfícies regulares, planas e duras, por um operador apeado que utiliza um braço-timão. Os porta-paletes manuais foram concebidos exclusivamente para levantar carga, por via de acionamento do braço-timão, a uma altura suficiente para o transporte, não tendo quaisquer outras funções ou utilizações adicionais como: i) movimentar e levantar cargas a fim de as colocar em sítios mais elevados ou armazenar carga (porta-paletes de tesoura), ii) empilhar paletes (empilhadores), iii) levantar a carga até ao plano de trabalho (plataformas elevatórias de tesoura) ou iv) levantar e pesar cargas (porta-paletes de pesagem).
2. Produto similar
(15)
O inquérito confirmou que o produto em causa e o produto fabricado e vendido no mercado interno da RPC, o produto fabricado e vendido no país análogo, o Brasil, e o produto fabricado e vendido na União pelos produtores da União têm as mesmas características físicas e técnicas de base, bem como as mesmas utilizações de base.
(16)
Por conseguinte, estes produtos são considerados similares na aceção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
C. DUMPING
a) Tratamento de economia de mercado («TEM»)
(17)
Nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea b), do regulamento de base, nos inquéritos anti-dumping sobre as importações originárias da RPC, o valor normal deve ser determinado de acordo com o disposto nos n.os 1 a 6 do referido artigo para todos os produtores que se verifique satisfazerem os critérios definidos no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base, ou seja, sempre que fique demonstrada a prevalência de condições de economia de mercado no que se refere ao fabrico e à venda do produto similar. Resumidamente, e apenas a título de referência, esses critérios são sintetizados a seguir:
-
As decisões das empresas são tomadas e os custos determinados em resposta a sinais do mercado e sem interferência significativa do Estado. e os custos dos principais fatores de produção refletem substancialmente os valores do mercado;
-
As empresas têm um único tipo de registos contabilísticos básicos sujeitos a auditorias independentes, conformes às normas internacionais de contabilidade e aplicáveis para todos os efeitos;
-
Não há distorções importantes herdadas do antigo sistema de economia centralizada;
-
A legislação em matéria de falência e de propriedade assegura a certeza e a estabilidade jurídicas;
-
As operações cambiais são realizadas às taxas do mercado.
(18)
A Noblelift solicitou o TEM nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea b), do regulamento de base, tendo preenchido o formulário de pedido de TEM dentro do prazo fixado.
(19)
A Comissão procurou obter todas as informações que considerou necessárias e verificou todas as informações apresentadas no pedido de TEM nas instalações da empresa em questão.
(20)
O inquérito estabeleceu que os preços pagos pela Noblelift no PIR para os produtos planos de aço-carbono laminados a quente da RPC, uma matéria-prima principal que representa cerca de 25 % do custo de um produto acabado, estavam significativamente distorcidos, visto que se situavam, aproximadamente, entre os 24 % e os 31 % abaixo dos preços internacionais praticados durante o mesmo período. Os preços internacionais baseavam-se nas estatísticas para os mercados da União e da América do Norte da Steel Business Briefing (7), bem como nos preços de importação da COMEXT. Nesta base, verificou-se que os preços do aço chinês não refletiam manifestamente os valores do mercado. Além disso, existe uma prática corrente de interferência do Estado no mercado das matérias-primas. O 12.o plano quinquenal (2011-2015) da China para o setor siderúrgico contém uma série de medidas que demonstram que as empresas siderúrgicas não têm qualquer outra alternativa, a não ser atuar em consonância com as instruções do Governo chinês, devido ao controlo firme que o Estado chinês exerce. Conclui-se, assim, que a Noblelift não cumpre os requisitos do primeiro critério para a concessão do TEM.
(21)
Além disso, durante o exercício financeiro de 2010, uma empresa coligada deu à Noblelift uma garantia bancária para dois empréstimos, que representavam uma parte significativa do total de ativos dessa empresa e da Noblelift. As garantias não foram divulgadas nas demonstrações financeiras da Noblelift, nem na contabilidade da empresa coligada. Esta prática não está de acordo com os requisitos das NIC 24 (divulgações das partes coligadas), e o auditor não manifestou qualquer reserva sobre essa prática. A divulgação de transações com partes coligadas nas demonstrações financeiras é importante, porque chama a atenção para os possíveis efeitos sobre a posição financeira de uma empresa. Neste caso, a não-divulgação de compromissos significativos, tais como as garantias em questão, não permite efetuar uma boa avaliação das atividades da empresa e, em particular, dos riscos que a empresa enfrenta e das oportunidades que se lhe oferecem. Considera-se, por conseguinte, que os registos contabilísticos da empresa não foram objeto de auditorias adequadas em conformidade com as normas internacionais de contabilidade e, consequentemente, não preenchem os requisitos do segundo critério.
(22)
Por último, a Noblelift beneficiou de vantagens concedidas pelo Estado, sob a forma de benefícios em matéria de imposto sobre o rendimento, bem como de subvenções que distorcem a sua situação financeira e, assim sendo, não preenche os requisitos do terceiro critério.
(23)
O produtor-exportador interessado e a indústria da União tiveram oportunidade de apresentar observações sobre as conclusões acima expostas.
(24)
Na sequência da divulgação das conclusões relativas ao TEM, a Noblelift pediu informações mais pormenorizadas no que respeita ao cálculo do preço do aço no mercado internacional. A empresa argumentou que qualquer distorção dos preços das matérias-primas devia determinar um ajustamento do valor normal para o cálculo do dumping e não uma recusa de concessão do TEM. Todavia, o disposto no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base é muito claro e exige que «os custos dos principais fatores de produção» reflitam «substancialmente os valores do mercado». Assim, qualquer ajustamento nos cálculos relativos ao dumping, a fim de compensar a distorção dos custos dos fatores de produção, anularia em grande parte o sentido do disposto no artigo 2.o, n.o 7, alínea c). Por conseguinte, as observações apresentadas não puderam alterar as conclusões acima expostas.
(25)
Na sequência da divulgação das conclusões finais, a Noblelift reiterou os seus argumentos. Afirmou, em primeiro lugar, que a Comissão não divulgou os pormenores, incluindo todos os dados utilizados para o cálculo das diferenças de preços das matérias-primas.
(26)
A este respeito, note-se, antes do mais, que as fontes de dados utilizados nas comparações de preços do aço foram indicadas pela Comissão em diversas ocasiões. A Comissão repetiu as explicações fornecidas anteriormente no âmbito do processo, de que os preços baseados nos dados da Steel Business Briefing estavam protegidos por direitos de autor, uma vez que o serviço é obtido mediante uma assinatura. Por conseguinte, a Comissão está impedida, do ponto de vista jurídico, de divulgar publicamente esses dados diretamente, mas, em regra, a base de dados está disponível e é possível aceder às informações mediante o pagamento apropriado. No entanto, a fim de assegurar um equilíbrio entre a proteção dos direitos de propriedade intelectual e a proteção dos direitos da defesa, os dados utilizados foram verificados pelo conselheiro auditor da Direção-Geral do Comércio Externo, que confirmou o cálculo da diferença de preços e comunicou o resultado da sua verificação à empresa Noblelift.
(27)
Note-se ainda que a Steel Business Briefing descreve exatamente a metodologia utilizada (dimensões, espessura, largura, pontos de transporte). Esses parâmetros são de caráter geral e constituem orientações e também um indício do nível de pormenor das comparações de preços das matérias-primas, que pretendem estabelecer se os custos dos principais fatores de produção refletem substancialmente os valores do mercado. A Comissão utilizou os preços europeus e norte-americanos como referência.
(28)
A Noblelift alegou ainda que, no inquérito inicial, as diferenças entre os preços do aço no mercado interno da RPC e preços internacionais do aço não foram consideradas como um fator impeditivo para que a empresa cumprisse o primeiro critério do TEM. Tal como referido no considerando 22 do Regulamento (CE) n.o 128/2005 da Comissão (8), de 27 de janeiro de 2005, que institui um direito anti-dumping provisório, no âmbito do inquérito inicial, «Relativamente às quatro empresas, estabeleceu-se […] que os custos e os preços refletiam valores de mercado». Com efeito, o inquérito inicial não estabeleceu uma diferença significativa de preço entre as matérias-primas adquiridas no mercado interno da RPC e as adquiridas a preços internacionais. Contudo, esta conclusão não pode impedir as instituições de encontrarem uma diferença de preço num inquérito posterior, caso as circunstâncias sejam diferentes e haja uma diferença de preços. Tal como indicado no considerando 76 infra, as circunstâncias alteraram-se significativamente desde 2004 (período em que decorreu o inquérito inicial) e 2011 (o período de inquérito do reexame em causa), ou seja, num período de sete anos. A este respeito e, em especial, durante o inquérito de reexame da caducidade em 2010, foram recolhidos elementos de prova prima facie da existência de distorções de preços no mercado do aço da RPC, devido à interferência do Estado. Tal constituiu igualmente um dos motivos que justificaram o início ex officio do presente reexame e, na realidade, foi confirmado no presente inquérito (ver considerando 20 supra).
(29)
Em seguida, a Noblelift reiterou as suas observações sobre o impacto reduzido das garantias de empréstimo ou sobre o impacto negligenciável dos benefícios concedidos pelo Estado. A este respeito, é de salientar que o disposto no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base é claro e não diz respeito ao impacto significativo sobre os resultados financeiros («as empresas têm um único tipo de registos contabilísticos básicos sujeitos a auditorias independentes, conformes às normas internacionais de contabilidade, e aplicáveis para todos os efeitos»). Neste caso, conforme indicado no considerando 21, a não-divulgação de compromissos significativos, tais como as garantias de empréstimo em questão, não permite efetuar uma boa avaliação das atividades da empresa e, em especial, dos riscos que a empresa enfrenta e das oportunidades que se lhe oferecem. No que diz respeito aos benefícios concedidos pelo Estado, a Comissão já respondeu à parte interessada no decurso do inquérito que esses benefícios representaram montantes superiores a 10 milhões de RMB. Estas alegações não puderam, pois, ser aceites.
(30)
Por último, a Noblelift alegou que o inquérito devia ter sido encerrado devido a violação do prazo de três meses para a determinação do TEM, conforme definido no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base. Neste contexto, é feita referência à alteração introduzida pelo Regulamento (UE) n.o 1168/2012 do Parlamento Europeu e do Conselho, de 12 de dezembro de 2012, que altera o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (9), e os respetivos efeitos retroativos. Além disso, é de salientar que a determinação do TEM foi realizada mais de três meses após o início do inquérito, devido a aspetos processuais e prazos do inquérito. Com efeito, a crescente complexidade das questões suscitadas no contexto de avaliações em matéria de TEM revelou que o prazo de três meses foi praticamente impossível de respeitar. É de assinalar, no entanto, que a data na qual a determinação foi efetuada não teve qualquer incidência no resultado.
(31)
Por conseguinte, conclui-se que não são justificáveis as observações que sugerem que o TEM devia ter sido concedido.
(32)
Tendo em conta o que precede e em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base, foi decidido não conceder o TEM à empresa Noblelift.
b) Valor normal
(33)
Nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, para os países que não têm uma economia de mercado e, na medida em que o TEM não pôde ser concedido, para os países em transição, o valor normal deve ser determinado com base no preço ou no valor normal calculado num país análogo.
(34)
No inquérito inicial, a Comissão utilizou o Canadá como país análogo para efeitos da determinação do valor normal. Uma vez que a produção do Canadá tinha cessado, o Brasil foi considerado um país análogo no aviso de início do presente reexame.
(35)
Dois produtores-exportadores e um importador contestaram a proposta de utilizar o Brasil como país análogo. Os argumentos contra a escolha do Brasil consistiam no facto de existir um índice baixo de concorrência no mercado brasileiro de porta-paletes manuais, devido ao número muito reduzido de produtores no mercado interno e, consequentemente, os preços das vendas, os lucros, bem como os custos de produção no Brasil estão inflacionados. Os produtores-exportadores em questão sugeriram a Índia, a Malásia ou Taiwan como países análogos adequados.
(36)
Na sequência destas observações, a Comissão contactou 38 produtores conhecidos da Índia, três de Taiwan, dois da Malásia e dois do Brasil (de porta-paletes manuais), tendo-lhes enviado o questionário pertinente. Só foi possível obter a colaboração de um produtor do Brasil: Paletrans.
(37)
Na sequência da divulgação das conclusões finais e da proposta da Comissão, as partes reiteraram as suas observações de que o Brasil não era uma escolha adequada como país análogo devido à falta de concorrência no mercado brasileiro. As partes alegaram que o produtor do país análogo que colaborou beneficiou de uma posição monopolista no mercado brasileiro, reforçada por direitos de importação elevados. Outras observações referiam-se às deficiências na resposta ao questionário não confidencial do produtor do país análogo. Por último, foi alegado que deviam ser efetuados ajustamentos por forma a ter em conta as diferenças entre o produtor do país análogo e o produtor-exportador do país em causa.
(38)
No que diz respeito à adequação do Brasil como país análogo, importa salientar que, embora o produtor do país análogo seja o principal produtor no mercado brasileiro, este não monopoliza o mercado. Existe concorrência com, pelo menos, dois produtores locais e um nível significativo de importações, tendo a margem de lucro do produtor do país análogo sido considerada coerente com um mercado aberto.
(39)
Tal como indicado no considerando 36, na sequência das observações na fase inicial do processo contra a utilização do Brasil como país análogo, a Comissão contactou 45 produtores de quatro países diferentes, incluindo as empresas sugeridas pela Noblelift. Não obstante os inúmeros contactos estabelecidos por telefone e por correio eletrónico com essas empresas, só um produtor do Brasil apresentou as informações solicitadas e colaborou no inquérito.
(40)
No que se refere às alegadas deficiências, deve notar-se que apenas um produtor no país análogo colaborou no inquérito. Tal situação não é invulgar, mas coloca problemas relativamente à divulgação de dados. Dadas as dificuldades frequentes em obter a colaboração de produtores do país análogo, a Comissão tem de garantir um elevado nível de proteção das informações confidenciais. No caso em apreço, a apresentação de dados não confidenciais suscitou alguns equívocos sobre alegadas deficiências, mas foram clarificados com as partes. Em especial, uma parte alegou que as deficiências na resposta do produtor do país análogo deviam desqualificar o Brasil como país análogo, pelo que o inquérito devia ser encerrado, uma vez que a Comissão não podia estabelecer o valor normal. A este respeito é de salientar que, no presente inquérito, a Comissão não dispunha de todas as informações necessárias para a realização de um cálculo de dumping.
(41)
Por conseguinte, as alegações relativas à adequação do Brasil como país análogo não puderam ser aceites.
(42)
No que diz respeito aos pedidos de ajustamentos, é de notar que as diferenças a nível do estádio de comercialização entre o produtor-exportador brasileiro e o produtor-exportador chinês foram tidas em conta através de um ajustamento do estádio de comercialização (ver considerando 59 infra).
(43)
Por último, uma das partes alegou que devia ser efetuado um ajustamento para ter em conta o efeito de distorção do direito de importação de 14 % no país análogo. Essa alegação não pode ser aceite, uma vez que não é possível estabelecer uma relação entre um direito de importação, enquanto tal, e o nível de preços no mercado interno.
(44)
Por conseguinte, o Brasil é considerado um país análogo adequado, uma vez que existe um grau de concorrência suficiente com, pelo menos, dois produtores e um nível significativo de importações.
(45)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base, a Comissão examinou, em primeiro lugar, se as vendas do produto similar pela Paletrans a clientes independentes no mercado interno eram representativas. A este respeito, verificou-se que o volume total dessas vendas era igual a, pelo menos, 5 % do volume total das vendas de exportação da Noblelift para a União.
(46)
Posteriormente, a Comissão analisou se existem tipos do produto similar vendidos no mercado interno pela Paletrans que sejam suficientemente comparáveis em termos de funções e de materiais utilizados aos tipos do produto vendidos pela Noblelift para exportação para a União. O inquérito estabeleceu que alguns dos tipos de produto vendidos no mercado interno pela Paletrans eram suficientemente comparáveis aos tipos exportados pela Noblelift para a União.
(47)
A Comissão analisou, subsequentemente, no que diz respeito ao produtor do país análogo, se se podia considerar que as vendas de cada um dos tipos comparáveis do produto similar no mercado interno tinham sido efetuadas no decurso de operações comerciais normais. Para o efeito, a Comissão estabeleceu, para cada tipo do produto, a proporção de vendas rentáveis a clientes independentes no mercado interno durante o PIR.
(48)
Nos casos em que o volume de vendas de um tipo do produto, realizadas a um preço líquido igual ou superior ao seu custo de produção calculado, representou mais de 80 % do volume total de vendas desse tipo do produto, e em que o preço de venda médio ponderado desse tipo do produto foi igual ou superior ao seu custo de produção, o valor normal baseou-se no preço efetivamente praticado no mercado interno. Era esse o caso de todos os tipos do produto comparáveis e o valor normal foi calculado como uma média ponderada dos preços de todas as vendas no mercado interno de cada tipo do produto comparável durante o PIR.
(49)
No tocante a tipos não comparáveis, o valor normal podia ser calculado em conformidade com o artigo 2.o, n.o 3, do regulamento de base, acrescendo ao custo de produção, ajustado sempre que necessário, um montante razoável para os encargos de venda, despesas administrativas e outros encargos gerais, bem como para os lucros no mercado interno. Os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais, bem como os lucros basearam-se em dados concretos relativos à produção e às vendas no decurso de operações comerciais normais, para o produto similar, pelo produtor do país análogo. É de notar que o preço calculado nessa base estava sujeito aos ajustamentos descritos no considerando 59; em especial, a fim de ter em conta as diferenças no estádio de comercialização entre as vendas de exportação da Noblelift e as vendas no mercado interno do produtor do país análogo.
(50)
O único produtor-exportador que colaborou no inquérito alegou que a Comissão havia efetuado cálculos de dumping com base em «NCP truncados» e que não tinham sido fornecidas explicações sobre os parâmetros utilizados para realizar a comparação.
(51)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 11, do regulamento de base, a margem de dumping é normalmente estabelecida com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado e uma média ponderada dos preços de todas as transações de exportação, sob reserva da aplicação das disposições pertinentes que regem a comparação equitativa.
(52)
A este respeito, note-se que o NCP (número de controlo do produto) é um instrumento utilizado no inquérito para estruturar e organizar a quantidade substancial de dados muito pormenorizados que as empresas facultam. É uma ajuda para efetuar uma análise mais pormenorizada de diferentes características do produto no âmbito da categoria do produto em causa e do produto similar.
(53)
A Comissão recolheu dados em relação a uma série de parâmetros (material do quadro, quadro pintado, capacidade de elevação, tipo de sistema hidráulico, comprimento funcional, forquilhas, largura exterior das forquilhas, material das rodas da direção, material das rodas de carga, tipo de roda de carga, tipo de sistema de travagem), mas, a fim de ter em conta todas as transações de exportação, considerou razoável, e verificou-se ser possível, basear a comparação, no presente caso, em alguns desses parâmetros que constituem as características mais pertinentes (material do quadro, quadro pintado, material das rodas da direção, material das rodas de carga, tipo de roda de carga).
(54)
Por conseguinte, a comparação baseou-se nas características mais pertinentes com vista a aumentar a correspondência e a garantir uma comparação equitativa. É necessário assinalar que a Comissão não ignorou quaisquer informações. Todavia, não é invulgar que determinados parâmetros utilizados no número de controlo do produto tenham uma menor ponderação e que alguns parâmetros mais do que outros constituam uma melhor base para uma comparação equitativa. Na comparação não foram ignorados quaisquer produtos com base em diferenças físicas ou por quaisquer outros motivos, nem foram criados quaisquer novos tipos do produto. Pelo contrário, todas as vendas foram incluídas na comparação. Embora se reconheça que outros parâmetros tiveram algum impacto sobre os preços, considerou-se mais adequado que os cálculos se baseassem nos cinco parâmetros mais relevantes, pois isso permitia atingir a maior correspondência possível.
(55)
No que diz respeito ao aspeto processual da questão da comparação, é de notar que foram concedidas ao produtor-exportador todas as oportunidades para apresentar as suas observações sobre os cálculos efetuados no presente caso. Todos os dados dos cálculos foram divulgados mais de uma vez.
(56)
Em consequência, as alegações anteriormente referidas tiveram de ser rejeitadas.
c) Preço de exportação
(57)
Todas as vendas de exportação, para a União, do produtor-exportador chinês foram efetuadas diretamente a clientes independentes na União. O preço de exportação foi, pois, determinado com base nos preços efetivamente pagos, ou a pagar, pelo produto em causa, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base.
(58)
Uma parte alegou que as vendas de exportação do quadro e do sistema hidráulico deveriam ter sido incluídas no cálculo. Esta alegação foi aceite.
d) Comparação
(59)
A comparação entre o valor normal médio ponderado e o preço de exportação médio ponderado foi efetuada no estádio à saída da fábrica e no mesmo estádio de comercialização. A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, foram tidas em conta, de acordo com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base, as diferenças nos fatores que afetaram os preços e a comparabilidade dos mesmos. Para o efeito, sempre que aplicável e justificado, concederam-se os devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças em matéria de estádio de comercialização (diferenças de preços estimadas para as vendas a diferentes tipos de clientes no mercado interno do país análogo), de transporte (incluindo custo do frete interno no país de exportação e de frete marítimo para o transporte para a União), de seguros (custo de frete oceânico), de manutenção, descarga e custos acessórios, comissões (pagas pelas vendas de exportação), encargos bancários (pagos pelas vendas de exportação), custos de crédito (com base nas condições de pagamento acordadas e a taxa de juro em vigor) e custos de embalagem (custo de materiais de embalagem utilizados).
(60)
Na sequência de um pedido do único produtor-exportador colaborante, foi efetuado um ajustamento do valor normal relativamente às diferenças de espessura de aço utilizado pelo produtor do país análogo e o produtor-exportador do país em causa, uma vez que esse pedido foi considerado razoável. O ajustamento baseou-se na diferença de espessura na proporção da contribuição do aço para o preço do produto similar vendido no Brasil pelo produtor do país análogo. Este fator conduziu a uma alteração da margem de dumping (ver considerando 73 infra). Na sequência de uma divulgação adicional (solicitando observações sobre o ajustamento relativo à espessura do aço), uma parte contestou esse ajustamento por falta de elementos de prova. Salientou igualmente que as observações não confidenciais apresentadas pelo produtor-exportador que solicitou o ajustamento eram incorretas, violando, pois, os direitos de defesa das outras partes. A Comissão verificou os dados disponíveis no processo em que o ajustamento relativo à espessura do aço se baseara e confirmou que esse ajustamento se justificava.
(61)
O único exportador que colaborou apresentou pedidos para serem efetuados vários outros ajustamentos, devido a diferenças de eficiência e produtividade, alegando, nomeadamente, que o produtor no país análogo tinha menos produtividade (menor produção por trabalhador) e apresentava um maior consumo de matérias-primas por unidade.
(62)
É necessário assinalar, primeiramente, que, embora possam existir diferenças de eficiência e de produtividade entre empresas, o princípio orientador consiste em assegurar a comparabilidade entre os preços de exportação e o valor normal, o que não exige que as circunstâncias de um produtor do país análogo e um produtor-exportador num país sem economia de mercado sejam inteiramente coincidentes. Com efeito, só as diferenças nos fatores que afetam os preços e a comparabilidade dos preços entre um produtor do país análogo e um produtor-exportador num país sem economia de mercado justificam um ajustamento.
(63)
No entanto, é de sublinhar que o inquérito não revelou quaisquer circunstâncias que sugiram que o produtor do país análogo não dispunha de um processo de produção razoavelmente eficiente.
(64)
No que diz respeito aos fatores de custo (por exemplo, produtividade), estes não devem ser selecionados e avaliados individualmente. Em vez disso, seria necessário efetuar uma análise abrangente para avaliar se as vantagens em relação a um fator de custo (por exemplo, a produtividade) não são, provavelmente, compensadas por desvantagens noutros fatores. De facto, uma menor utilização da mão-de-obra é frequentemente o resultado de um maior grau de automatização, o que, por sua vez, conduz a custos mais elevados noutros domínios (depreciação, capital, financiamento, despesas gerais de produção). Só uma análise global poderia revelar todas as diferenças nos fatores de custo e demonstrar que os preços e a comparabilidade dos preços são afetados, por forma a justificar um ajustamento. As alegações não puderam, consequentemente, ser aceites.
(65)
Além do que precede, o pedido de ajustamento para ter em conta uma diferença de energia por unidade e uma diferença de depreciação e de custos gerais de produção era infundado. Em especial, no que diz respeito à eficiência energética não foi explicado que elementos no processo de produção tornavam o produtor brasileiro ineficiente em relação ao único produtor-exportador que colaborou. O montante do ajustamento foi baseado num rácio entre a diferença do custo da mão-de-obra por unidade (com base na diferença de produtividade) e a parte dos custos da mão-de-obra no custo total. A relação entre este rácio e a eficiência energética e a diferença entre a depreciação e os custos gerais de produção não tinha sido explicada e não era compreensível. As alegações são, por conseguinte, rejeitadas.
(66)
Uma parte alegou também que deviam ser efetuados ajustamentos por parâmetros, nomeadamente, como capacidade de elevação e forquilha. A este respeito, é feita referência às observações sobre os parâmetros de comparação (ver considerando 50 supra) quando se verificar que a comparação tem por base os parâmetros mais relevantes, a fim de assegurar o nível mais elevado de correspondência. De qualquer modo, as alegações não foram fundamentadas.
(67)
Foi ainda alegado que o ajustamento devia ser efetuado com base no facto de o produtor-exportador utilizar tecnologia patenteada. Esta alegação não foi, posteriormente, fundamentada. Em especial, o produtor-exportador não conseguiu quantificar o ajustamento. O único elemento de informação fornecido foi um documento que se pretendia ser a patente. Numa carta enviada posteriormente, o ajustamento foi parcialmente quantificado, mas sem qualquer elemento de prova para o fundamentar. Por conseguinte, não foi possível aceitar essa alegação.
(68)
Além disso, o pedido de ajustamento para ter em conta as diferenças em termos de eficiência da utilização de matérias-primas fora abrangido pelo ajustamento de espessura de aço (ver considerando 60 supra), dado que a utilização de aço de espessura diferente poderia conduzir a um menor consumo total de aço.
(69)
Por último, o produtor-exportador afirmou que vendeu através de um canal de vendas, especialmente produtos sem marca de base OEM (fabricante de equipamento de origem), diferente do utilizado pelo produtor no país análogo. Por conseguinte, foi apresentado um pedido de ajustamento que refletisse esta diferença. Tal como especificado supra (considerando 59), foi efetuado um ajustamento para ter em conta o estádio de comercialização. Baseou-se numa estimativa da diferença de preços das vendas a diferentes tipos de clientes, incluindo vendas de OEM, no mercado interno do país análogo. Por razões de confidencialidade, a extensão deste ajustamento não pôde ser divulgada, porque seria revelar o valor normal com base nos dados do único produtor do país análogo. Concluiu-se, por conseguinte, que as diferenças que constituíam o objeto desse pedido de ajustamento já haviam sido tidas em conta.
(70)
Todavia, deve salientar-se que o produtor-exportador não conseguiu quantificar o ajustamento solicitado. Indicou meramente que um ajustamento de 40 % tinha sido concedido num outro processo. Um ajustamento concedido num outro processo (sendo, pois, específico para as circunstâncias particulares de outro processo) não pode servir, só por si, como valor de referência para quantificar um ajustamento no presente caso.
(71)
Na sequência da divulgação de informação adicional (solicitando observações sobre o ajustamento relativo à espessura do aço), o produtor-exportador apresentou pedidos de ajustamentos suplementares (não relacionados com o ajustamento relativo à espessura do aço): ajustamentos relativos ao revestimento, ao manuseamento e aos preços do aço no Brasil.
(72)
Note-se, antes de mais, que os pedidos foram apresentados após o prazo previsto para a apresentação de observações, sendo, pois, formalmente inaceitáveis. Em qualquer caso, os pedidos não foram quantificados nem fundamentados. A empresa não só não apresentou elementos de prova para os seus pedidos, como também não explicou de que forma os diferentes ajustamentos tinham sido ou deviam ser calculados.
e) Margem de dumping
(73)
Em conformidade com o disposto no artigo 2.o, n.o 11, do regulamento de base, o valor normal médio ponderado foi comparado com o preço de exportação médio ponderado do produto em causa. A margem de dumping, expressa em percentagem do preço CIF-fronteira da União, do produto não desalfandegado é de 70,8 %.
(74)
No que diz respeito às margens de dumping aplicadas a todos os outros produtores-exportadores, excluindo-se a empresa Noblelift, no inquérito inicial, estas oscilavam entre 28,5 % e 46,7 %. Dado que, no presente reexame, apenas a Noblelift colaborou e que a sua colaboração pode ser considerada elevada, uma vez que a grande maioria das exportações chinesas foram as da Noblelift, a Comissão reviu a margem de dumping à escala nacional aplicável também a todos os outros exportadores. Por conseguinte, a margem de dumping residual deveria ser fixada ao mesmo nível que a da Noblelift, ou seja, 70,8 %.
(75)
Uma parte alegou que o direito à escala nacional não deve ser fixado ao nível da margem de dumping do único produtor-exportador que colaborou no inquérito, uma vez que não há elementos de prova de que a grande maioria das importações foram as do único exportador que colaborou no inquérito. A este respeito, foi confirmado que, segundo dados estatísticos, a grande maioria das importações provenientes da RPC eram as do único produtor-exportador que colaborou no inquérito. A alegação foi, por conseguinte, rejeitada.
D. CARÁTER DURADOURO DA ALTERAÇÃO DAS CIRCUNSTÂNCIAS
(76)
De acordo com o artigo 11.o, n.o 3, do regulamento de base, procurou-se igualmente averiguar se a alteração das circunstâncias poderia ser razoavelmente considerada de caráter duradouro.
(77)
A este respeito, o inquérito inicial não estabeleceu uma diferença de preços substancial entre os preços das matérias-primas adquiridas no mercado interno na RPC pelos produtores exportadores chineses (incluindo a Noblelift) e os mesmos preços nos mercados internacionais. As circunstâncias alteraram-se significativamente entre 2004 (período de inquérito inicial) e 2011 (PIR), pois o preço do aço laminado a quente, a principal matéria-prima, situava-se entre 24 % e 31 % abaixo dos preços internacionais. Tal não refletia os valores de mercado, devido a distorções de preços no mercado do aço na RPC (ver considerando 20 supra). Com efeito, o mercado do aço chinês mudou significativamente durante estes sete anos e a RPC passou, entretanto, de um país meramente importador, a ser um país produtor e exportador mundial de aço de considerável dimensão - facto que pode ser razoavelmente considerado uma alteração de caráter duradouro.
(78)
Além disso, as empresas chinesas de elevada tecnologia, incluindo a Noblelift, auferem apoios estatais sob a forma de benefícios em matéria de imposto sobre o rendimento (15 %) desde 2008. Durante o período do inquérito inicial, as empresas estavam sujeitas à taxa normal de 25 %. Esta alteração das circunstâncias pode também ser razoavelmente considerada de caráter duradouro.
(79)
Consequentemente, considerou-se pouco provável que as circunstâncias que desencadearam o presente reexame intercalar evoluíssem, no futuro próximo, de molde a afetar as conclusões do mesmo. Assim, concluiu-se que a alteração das circunstâncias é de caráter duradouro e que deixou de se justificar a aplicação da medida ao seu nível atual.
E. MEDIDAS ANTI-DUMPING
(80)
À luz dos resultados do presente inquérito de reexame, e visto que a nova margem de dumping de 70,8 % é inferior ao nível de eliminação do prejuízo estabelecido no inquérito inicial [ver considerandos 120 a 123 do Regulamento (CE) n.o 128/2005], considera-se adequado alterar o direito anti-dumping aplicável às importações do produto em causa da Noblelift e de todos os restantes produtores-exportadores para 70,8 %.
(81)
Uma parte alegou que a margem de dumping recentemente instituída não devia ter sido comparada com o nível de eliminação do prejuízo estabelecido no inquérito inicial. Ao invés, um nível de eliminação do prejuízo devia ser estabelecido em cada inquérito, mesmo num reexame parcial limitado ao dumping. De acordo com esta parte, a prática atual, em que o prejuízo não foi avaliado, constitui uma violação da regra do direito inferior. A parte alegou ainda que devia ter sido iniciado um reexame intercalar completo.
(82)
A este respeito, é de assinalar que, uma vez que a Comissão deu início a um reexame intercalar parcial limitado ao dumping, o prejuízo não poderia ser reavaliado no presente contexto. Em conformidade com o artigo 11.o, n.o 3, do regulamento de base, a manutenção das medidas pode ser revista, sempre que tal se justifique, por iniciativa da Comissão. Por conseguinte, não existe nenhuma obrigação de a Comissão dar início a um reexame intercalar parcial ex officio abrangendo o dumping e o prejuízo e, em qualquer caso, tal deve ser devidamente justificado. Neste caso, as informações e elementos de prova de que a Comissão dispunha eram suficientes para dar início a um reexame intercalar limitado à análise do dumping. Além disso, se o prejuízo deve ser sempre avaliado em reexames intercalares, a possibilidade de um reexame intercalar parcial limitado ao dumping, conforme previsto no artigo 11.o, n.o 3, do regulamento de base, seria desprovida de sentido. Por conseguinte, a alegação tem de ser rejeitada. Não obstante, recorde-se que a parte interessada em questão tem a possibilidade de solicitar um reexame parcial do prejuízo, em conformidade com o artigo 11.o, n.o 3, do regulamento de base.
(83)
A regra do direito inferior foi plenamente respeitada e a margem de dumping recém-instituída foi, de facto, comparada com o nível de eliminação do prejuízo estabelecido no inquérito inicial (últimas conclusões sobre o prejuízo).
(84)
Uma parte alegou que um preço mínimo de importação seria mais adequado no presente caso. Em alternativa, deve ser imposto um direito fixo.
(85)
Note-se, a este respeito, que nem o preço mínimo de importação nem o direito fixo são adequados a produtos que abarcam uma diversidade de tipos, com preços variáveis, e que estão igualmente sujeitos a constantes mudanças e atualizações. Uma multiplicidade de níveis de direitos seria muito difícil de gerir. Uma limitação adicional, no caso em apreço, é o facto de o preço mínimo de importação dever basear-se no valor normal (uma vez que o direito se baseia no dumping), que se baseia em dados confidenciais de uma empresa no mercado do país análogo. As alegações são, por conseguinte, rejeitadas.
(86)
O produtor-exportador manifestou interesse num compromisso dentro dos prazos legais. No entanto, não foi apresentada qualquer proposta formal, pelo que a Comissão não pôde ter em conta esta questão.
(87)
As partes interessadas foram informadas dos factos e das considerações essenciais com base nos quais se tencionava alterar as taxas do direito aplicáveis aos produtores-exportadores, tendo-lhes sido dada oportunidade de apresentarem observações.
(88)
As observações apresentadas, quer oralmente, quer por escrito, pelas partes interessadas foram devidamente tidas em consideração.
(89)
É importante referir que a taxa de 70,8 % do direito anti-dumping aplicável a «todas as outras empresas», nos termos do artigo 1.o, n.o 3, do Regulamento de Execução (UE) n.o 1008/2011, se aplica, pelo presente regulamento, aos porta-paletes manuais e aos seus componentes essenciais, conforme definidos no artigo 1.o, n.o 1, do Regulamento de Execução (UE) n.o 1008/2011, expedidos da Tailândia, independentemente de serem ou não declarados como originários da Tailândia,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
No artigo 1.o do Regulamento de Execução (UE) n.o 1008/2011, o n.o 2 passa a ter a seguinte redação:
«2. As taxas do direito anti-dumping definitivo aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira da União, dos produtos não desalfandegados referidos no n.o 1 produzidos pelas empresas a seguir enumeradas são as seguintes:
Empresa
Taxa do direito
(%)
Código adicional TARIC
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxing, Província de Zhejiang, 313100, RPC
70,8
A603
Todas as outras empresas
70,8
A999».
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito no Luxemburgo, em 22 de abril de 2013.