PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 795/2012
ze dne 28. srpna 2012
o změně prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny, na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (2) Rada v návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 12,3 % do 25,7 % uloženého na dovoz, od jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců z Ukrajiny, se zbytkovou celní sazbou 25,7 % na dovoz od všech ostatních společností z Ukrajiny. Konečné antidumpingové clo pro vývozce, na kterého se vztahuje stávající přezkumné šetření, CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, nyní pod názvem LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (dále též „žadatel“ či „společnost Interpipe“), bylo uloženo v sazbě 25,1 %.
(2)
V návaznosti na žalobní návrh na zrušení nařízení (ES) č. 954/2006 podaný společností Interpipe zrušil dne 10. března 2009 Soud prvního stupně Evropských společenství článek 1 uvedeného nařízení v rozsahu, v němž antidumpingové clo stanovené pro společnost Interpipe přesahovalo clo, které by bylo použito, kdyby nebyla provedena úprava vývozní ceny z důvodu provize, když prodeje byly uskutečněny prostřednictvím obchodníka ve spojení, Sepco SA (3). Soudní dvůr Evropské unie potvrdil dne 16. února 2012 rozsudek Soudu prvního stupně (4).
(3)
V důsledku těchto rozsudků Rada změnila nařízení (ES) č. 954/2006 prováděcím nařízením (EU) č. 540/2012 (5) za účelem opravy antidumpingového cla uloženého společnosti Interpole v rozsahu, v němž bylo chybně stanoveno. V souladu s tím je v současnosti platná sazba antidumpingového cla pro společnost Interpipe stanovena na 17,7 %.
(4)
Prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012 (6) Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti zachovala opatření uložená nařízením (ES) č. 954/2006 na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny (dále jen „šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“).
(5)
V souladu s tím jsou nyní platnými opatřeními ta, jež byla stanovena prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012, tj. sazba v rozpětí 24,1 % až 35,8 % na dovoz z Ruska a v rozpětí 12,3 % až 25,7 % na dovoz z Ukrajiny, přičemž na společnost Interpipe se vztahuje sazba antidumpingového cla ve výši 17,7 %.
1.2 Žádost o částečný prozatímní přezkum
(6)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (7) Komise dne 29. července 2011 informovala o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ukrajiny podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(7)
Přezkum, jehož rozsah je omezen na posouzení dumpingu, byl zahájen na základě odůvodněné žádosti podané společností Interpipe. V žádosti poskytl žadatel důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
1.3 Šetření
(8)
Šetření úrovně dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 („období přezkumného šetření“).
(9)
Komise o zahájení částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Aby Komise získala informace potřebné pro své šetření, zaslala dotazník žadateli, který odpověděl v dané lhůtě.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění úrovně dumpingu. V prostorách žadatele a jeho obchodních společností ve spojení LLC Interpipe Ukraine a Interpipe Europe SA byly provedeny inspekce.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek vymezený v prováděcím nařízení (EU) č. 585/2012, jímž byla uložena v současnosti platná opatření, tj. bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli („bezešvé trubky a duté profily“), kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (8), pocházející z Ukrajiny, v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (dále jen „dotčený výrobek“).
2.2 Obdobný výrobek
(13)
Shodně s tím, co bylo zjištěno během původního šetření, jakož i během šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, potvrdilo stávající šetření, že výrobek vyráběný na Ukrajině a vyvážený do Unie, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Ukrajiny a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejná konečná použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Předběžné poznámky
(14)
Společnost Interpipe zcela vlastní a ovládá dva vyvážející výrobce, společnost LLC Interpipe Niko Tube (Niko Tube) a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP). V souladu s obvyklým postupem orgánů Unie bylo pro tyto dva vyvážející výrobce vypočteno jedno společné dumpingové rozpětí. Výše dumpingu byla před stanovením jednotné sazby váženého průměru dumpingu pro obě společnosti nejprve vypočtena pro každého z vyvážejících výrobců zvlášť.
(15)
Tato metodika se však lišila od metodiky použité v původním šetření, kde bylo společné dumpingové rozpětí vypočteno redukcí všech údajů týkajících se výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u těchto dvou výrobních subjektů. Změna okolností, která odůvodňuje přijetí této změny v metodice, spočívá ve výrazné změně v podnikové struktuře skupiny, která umožňuje, pokud jde o prodej a výrobu, identifikaci dané výrobní společnosti v rámci skupiny, což nebylo v původním šetření možné.
(16)
Dále byla v rámci původního šetření provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení, jež se týkala nákladů společnosti Interpipe na energie, s cílem přiměřeně zohlednit náklady související s výrobou a prodejem elektrické energie a zemního plynu na Ukrajině. Tato úprava se považovala za nutnou, neboť ceny zemního plynu a elektrické energie na Ukrajině byly v daném období výrazně nižší než průměrné ceny placené v Unii a neodrážely ceny na mezinárodním trhu. Úprava vycházela z průměrných cen zjištěných v Rumunsku, na které se v uvedeném období šetření rovněž vztahovalo.
(17)
Oproti původnímu šetření však není pro účely stávajícího prozatímního přezkumu považováno za nutné provádět úpravu v důsledku cen energií. Šetření prokázalo, že průměrné ceny energií na Ukrajině od původního šetření trvale narůstají, a to rychlejším tempem než průměrné ceny v Evropské unii, čímž dochází k jejich postupnému vyrovnávání. Značný rozdíl v ceně nákladů za energie, jenž byl zjištěn v původním šetření a odůvodňoval úpravu, v současnosti neexistuje.
(18)
Vzhledem k výše uvedenému se v rámci tohoto prozatímního přezkumu nepovažuje za vhodné provádět úpravu s ohledem na ceny energií.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Běžná hodnota
(19)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého vyvážejícího výrobce přezkoumáno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření prokázalo, že domácí prodeje byly u obou vyvážejících výrobců reprezentativní.
(20)
Dále bylo posuzováno, zda byl prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na jeho domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného žadatelem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu jeho prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(21)
Podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení bylo následně zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku, jenž byl prodáván v reprezentativním množství, považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Za tímto účelem se u každého vyváženého typu výrobku určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(22)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(23)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(24)
Běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % prodeje na vývoz do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) byla vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě existence domácího prodeje byl pro dotčené typy výrobků použit zisk z běžných obchodních transakcí na domácím trhu pro daný typ výrobku. V případě, že se domácí prodej neuskutečnil, byl použit průměrný zisk. K této změně metodiky došlo v důsledku zprávy týkající se sporu „ES - Losos (Norsko)“ (9), kterou v období po původním šetření vydal panel WTO a následně přijal i orgán WTO pro řešení sporů, a v níž se stanoví, že u typů výrobků, pro něž musí být běžná hodnota početně zjištěna, je třeba přihlédnout ke skutečnosti ziskového rozpětí transakcí uskutečněných v běžném obchodním styku.
(25)
Po zveřejnění konečných závěrů namítli dva vyvážející výrobci, že do jejich celkových nákladů na výrobu dotčeného výrobku během přezkumného období šetření neměly být započítávány náklady spojené s omezením výroby, neboť to podle nich bylo v rozporu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení a v rozporu s účetními zásadami stanovenými podle mezinárodních účetních standardů (IAS) a zejména IAS 2. S ohledem na čl. 2 odst. 5 základního nařízení je třeba připomenout, že se podle uvedeného článku náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku upraví, má-li se za to, že nejsou přiměřeně odráženy v záznamech dotčené strany. Skutečnost, že společnost nevyužívala svou plnou kapacitu, vypovídá o tom, že náklady byly přesto vynaloženy. Tyto náklady byly ve výsledovce obou vyvážejících společností zaznamenány jako náklady a mohly být uvedeny do přímé souvislosti s obdobným výrobkem. Kromě toho se ukázalo, že odkaz na IAS 2 je irelevantní, neboť cílem IAS 2 je stanovit způsob účetního zobrazení zásob, a nikoli stanovit, co má být považováno za výrobní náklady. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto.
(26)
Titíž vyvážející výrobci rovněž uvedli, že některé finanční výdaje plynoucí z půjček a zahrnuté mezi prodejní, správní a režijní náklady neměly být započítány. Uvedli, že tyto půjčky byly určeny na zajištěná likvidity a krátkodobého financování společnosti a nesouvisely s výrobou dotčeného výrobku. Při inspekci na místě se zjistilo, že úrokové výdaje souvisely převážně s financováním provozního kapitálu. Proto byly úrokové náklady rozděleny mezi všechny výrobky. Vyvážející výrobci nemohli prokázat, že úrokové výdaje byly specificky určeny k jiným účelům než k financování provozního kapitálu. Oba vyvážející výrobci nemohli předložit žádný další důkaz pro své tvrzení, a proto bylo jejich tvrzení zamítnuto.
3.2.2 Vývozní cena
(27)
Veškerý vývoz dotčeného výrobku zmíněnými vyvážejícími výrobci do Unie se uskutečňoval prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem ve Švýcarsku a byl určen nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena byla proto stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.2.3 Srovnání
(28)
Je nutné opětovně připomenout, že v rámci původního šetření byla podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení vývozní cena upravena, zprostředkoval-li prodej obchodník ve spojení. V rámci tohoto prozatímního přezkumu se však této úpravy nepoužilo, a to v souladu s rozsudkem Soudního dvora uvedeným v 2. bodě odůvodnění, ve kterém bylo rozhodnuto o její neoprávněnosti.
(29)
Běžná hodnota a vývozní cena u uvedených dvou vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny úpravy v případě nákladů na přepravu, slev a rabatů, provizí a nákladů na poskytnutí úvěru.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu odděleně pro každého z obou vyvážejících výrobců. Jak bylo uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, bylo pro společnost Interpipe následně stanoveno společné dumpingové rozpětí, které bylo vypočítáno coby jediný vážený průměr sazby dumpingu pro oba vyvážející výrobce v rámci společnosti Interpipe.
(31)
Na základě toho dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí 13,8 %.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(32)
Žadatel ve své žádosti o částečný prozatímní přezkum uváděl, že změny ve struktuře společnosti a v organizaci výroby, jakož i restrukturalizace organizace prodeje na domácím i vývozním trhu ovlivnily strukturu jeho nákladů, a tudíž stávající sazba antidumpingového cla již není nadále k vyrovnání újmy způsobené dumpingem nezbytná.
(33)
Vzhledem k tomu bylo posuzováno, zda je odůvodněné považovat změnu okolností, která vedla k zahájení tohoto prozatímního šetření, a její důsledky za změnu a důsledky trvalé povahy.
(34)
Šetřením se zjistilo, že hlavním faktorem nižšího dumpingového rozpětí zjištěného v tomto přezkumném šetření jsou změny ve struktuře společnosti, jež zahrnují sloučení dvou výrobních společností a restrukturalizaci organizace prodeje, jež byla zjednodušena. Tyto změny, jež ovlivnily strukturu nákladů žadatele, pokud jde o výrobu a prodej dotčeného výrobku, mají strukturální povahu, a tudíž není pravděpodobné, že by se v dohledné době změnily. Kromě toho nebyly zjištěny žádné indicie, které by svědčily o výraznějším kolísání cen žadatele.
(35)
Proto byl učiněn závěr, že tyto změny jsou trvalé povahy a že zachování stávajících opatření na jejich současné výši již není nutné,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společnosti LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012 se nahrazuje tímto:
LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
13,8 %
A743
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 28. srpna 2012.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 795/2012 DO CONSELHO
de 28 de agosto de 2012
que altera o Regulamento de Execução (UE) n.o 585/2012 que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de determinados tubos sem costura, de ferro ou de aço, originários da Rússia e da Ucrânia, na sequência de um reexame parcial intercalar nos termos do artigo 11, n.o 3, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 9.o, n.o 4, e o artigo 11.o, n.os 3, 5 e 6,
Tendo em conta a proposta apresentada pela Comissão Europeia após consulta ao Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Medidas em vigor
(1)
Pelo Regulamento (CE) n.o 954/2006 (2), o Conselho, na sequência de um inquérito («inquérito inicial»), instituiu um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de certos tubos sem costura, de ferro ou de aço, originários da Croácia, da Rússia e da Ucrânia. As medidas consistiam num direito anti-dumping ad valorem, entre 12,3 % e 25,7 %, instituído sobre as importações provenientes de exportadores especificamente designados da Ucrânia, bem como numa taxa do direito residual de 25,7 % sobre as importações provenientes de todas as outras empresas da Ucrânia. O direito anti-dumping definitivo instituído sobre o produtor objeto do presente inquérito de reexame, a CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube e a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, atualmente designadas LLC Interpipe Niko Tube e OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant («requerente» ou «Interpipe») foi de 25,1 %.
(2)
Na sequência do pedido de anulação do Regulamento (CE) n.o 954/2006 por parte da Interpipe, em 10 de março de 2009 o Tribunal de Primeira Instância das Comunidades Europeias anulou o artigo 1.o desse regulamento, na medida em que o direito anti-dumping fixado para a Interpipe excedia o que seria aplicável se não se tivesse procedido a um ajustamento do preço de exportação efetuado a título de uma comissão, quando as vendas eram efetuadas por intermédio do comerciante coligado, a Sepco SA (3). Em 16 de fevereiro de 2012, o Tribunal de Justiça da União Europeia confirmou o acórdão do Tribunal de Primeira Instância (4).
(3)
No seguimento destes acórdãos, o Conselho alterou o Regulamento (CE) n.o 954/2006 através do Regulamento de Execução (UE) n.o 540/2012 (5), a fim de corrigir o direito anti-dumping instituído sobre a Interpipe, na medida em que tinha sido erradamente estabelecido. Assim, o direito anti-dumping atualmente em vigor para a Interpipe é de 17,7 %.
(4)
Pelo Regulamento de Execução (UE) n.o 585/2012 (6), o Conselho, no seguimento de um reexame da caducidade, manteve as medidas instituídas pelo Regulamento (CE) n.o 954/2006 aplicáveis às importações de tubos sem costura, de ferro ou aço, originárias da Rússia e da Ucrânia («inquérito de reexame da caducidade»).
(5)
As medidas atualmente em vigor são, assim, as estabelecidas pelo Regulamento de Execução (UE) n.o 585/2012, isto é, entre 24,1 % e 35,8 % para as importações provenientes da Rússia e entre 12,3 % e 25,7 % para as importações provenientes da Ucrânia, sendo o direito anti-dumping aplicável à Interpipe de 17,7 %.
1.2. Pedido de reexame intercalar parcial
(6)
Em 29 de julho de 2011, a Comissão anunciou, através de um aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia, o início («aviso de início») (7) de um reexame intercalar parcial das medidas anti-dumping, nos termos do artigo 11.o, n.o 3, do regulamento de base, aplicáveis às importações de certos tubos sem costura, de ferro ou de aço, originários da Ucrânia..
(7)
O reexame, limitado no seu âmbito ao exame do dumping, foi iniciado na sequência de um pedido fundamentado apresentado pela Interpipe. No seu pedido, a Interpipe apresentou elementos de prova prima facie de que deixou de ser necessário continuar a aplicar a medida ao nível atual para compensar o dumping prejudicial.
1.3. Inquérito
(8)
O inquérito sobre o nível de dumping abrangeu o período compreendido entre 1 de abril de 2010 e 31 de março de 2011 («período de inquérito de reexame» ou «PIR»).
(9)
A Comissão informou oficialmente do início do reexame intercalar parcial o requerente, as autoridades do país de exportação e a indústria da União. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(10)
A fim de obter as informações necessárias para o seu inquérito, a Comissão enviou um questionário ao requerente, que respondeu dentro do prazo fixado.
(11)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para efeitos da determinação do nível de dumping. Foram realizadas visitas de verificação nas instalações do requerente e das suas empresas comerciais coligadas LLC Interpipe Ukraine e Interpipe Europe SA.
2. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
2.1. Produto em causa
(12)
O produto em causa é o mesmo que o definido no Regulamento (UE) de Execução n.o 585/2012, que instituiu as medidas atualmente em vigor, a saber, tubos sem costura («TSC»), de ferro ou de aço, de secção circular, de diâmetro exterior não superior a 406,4 mm, com um valor de carbono equivalente (VCE) não superior a 0,86 de acordo com a fórmula e a análise química do Instituto Internacional de Soldadura (IIW) (8), originários da Ucrânia, atualmente classificados nos códigos NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 e ex 7304 59 93 («produto em causa»).
2.2. Produto similar
(13)
Como estabelecido no inquérito inicial, bem como no inquérito de reexame da caducidade, o presente inquérito confirmou que o produto produzido na Ucrânia e exportado para a União, o produto produzido e vendido no mercado interno da Ucrânia, e o produto produzido e vendido na União pelos produtores da União têm as mesmas características físicas e técnicas de base e as mesmas utilizações finais. Por conseguinte, estes produtos são considerados similares na aceção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
3. DUMPING
3.1. Observações preliminares
(14)
A Interpipe possui e controla integralmente dois produtores-exportadores, a LLC Interpipe Niko Tube (Niko Tube) e a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP). Em conformidade com a prática corrente das Instituições, foi calculada uma margem de dumping comum para os dois produtores-exportadores. O montante do dumping foi calculado, em primeiro lugar, para cada um dos produtores-exportadores, antes de se determinar uma taxa média ponderada de dumping única para ambas as empresas.
(15)
Esta metodologia, contudo, foi diferente da aplicada no inquérito inicial, em que o cálculo da margem de dumping comum foi efetuado desagregando o conjunto de todos os dados relativos a produção, rendibilidade e vendas na União das duas entidades produtoras. A alteração das circunstâncias que justifica esta mudança de metodologia é uma alteração significativa na estrutura empresarial do grupo, que permite a identificação da empresa de produção pertinente no tocante às vendas e à produção, o que não foi possível no inquérito inicial.
(16)
Acresce que, no inquérito inicial, foi efetuado um ajustamento ao abrigo do artigo 2.o, n.o 5, do regulamento de base, no que diz respeito aos custos de energia da Interpipe, a fim de refletir adequadamente os custos associados à produção e venda de eletricidade e gás na Ucrânia. Este ajustamento foi considerado necessário, devido ao facto de os preços da eletricidade e do gás ucranianos, na altura, serem significativamente inferiores ao preço médio pago na União e não refletirem os preços do mercado internacional. O ajustamento baseou-se nos preços médios observados na Roménia que, na altura, fazia parte do inquérito.
(17)
Contudo, ao contrário do ocorrido no inquérito inicial, considera-se que não é necessário um ajustamento da energia para efeitos do atual reexame intercalar. O inquérito mostrou que os preços médios da energia ucraniana aumentaram de forma constante desde o inquérito inicial, a uma taxa muito mais elevada do que os preços médios na União Europeia, aproximando-se gradualmente uns dos outros. A diferença de preço considerável constatada entre os custos de energia durante o inquérito inicial, e que justificava um ajustamento, já não existe, portanto, atualmente.
(18)
Em conformidade, não se considera adequado efetuar um ajustamento da energia no presente reexame intercalar.
3.2. Importações objeto de dumping durante o PIR
3.2.1. Valor normal
(19)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base, procurou-se, em primeiro lugar, determinar, para cada produtor-exportador, se o seu volume total de vendas no mercado interno do produto similar a clientes independentes foi representativo comparativamente ao seu volume total de vendas de exportação para a União, ou seja, se o volume total dessas vendas representou, pelo menos, 5 % do volume total de vendas de exportação do produto em causa para a União. O exame estabeleceu que as vendas no mercado interno foram representativas para ambos os produtores-exportadores.
(20)
Além disso, analisou-se se as vendas de cada tipo do produto do produto similar realizadas pelos produtores-exportadores no seu mercado interno foram suficientemente representativas para efeitos do artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base. As vendas no mercado interno de um determinado tipo do produto foram consideradas suficientemente representativas sempre que o volume total das vendas desse tipo do produto vendido pelo requerente no mercado interno a clientes independentes durante o PIR representou, pelo menos, 5 % do volume total das suas vendas do tipo do produto comparável exportado para a União.
(21)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 4, do regulamento de base, examinou-se em seguida se se poderia considerar que as vendas no mercado interno de cada tipo do produto vendido em quantidades representativas tinham sido efetuadas no decurso de operações comerciais normais. Para o efeito, estabeleceu-se, para cada tipo do produto em causa exportado, a proporção de vendas rentáveis a clientes independentes no mercado interno durante o período de inquérito.
(22)
Para os tipos do produto em que mais de 80 % do respetivo volume de vendas no mercado interno foram superiores aos custos e para os quais o preço de venda médio ponderado foi igual ou superior ao seu custo unitário de produção, o valor normal, por tipo do produto, foi calculado como média ponderada de todos os preços de venda, no mercado interno, do tipo do produto em causa, independentemente de essas vendas terem sido rentáveis ou não.
(23)
Quando o volume de vendas rentáveis de um tipo do produto representou 80 % ou menos do volume total de vendas desse tipo do produto, ou quando o preço médio ponderado desse tipo do produto foi inferior ao custo unitário de produção, o valor normal baseou-se no preço efetivamente praticado no mercado interno, calculado enquanto preço médio ponderado de apenas as vendas rentáveis do tipo em questão realizadas no mercado interno durante o PIR.
(24)
O valor normal para os tipos não representativos (a saber, aqueles cujas vendas no mercado interno constituíram menos de 5 % das vendas de exportação para a União ou não foram de todo vendidos no mercado interno) foi calculado com base no custo de fabrico por tipo do produto, acrescido de um montante correspondente aos encargos de venda, despesas administrativas e outros encargos gerais, bem como aos lucros. No caso em que existiam vendas no mercado interno, foram utilizados os lucros obtidos em transações realizadas no decurso de operações comerciais normais no mercado interno, por tipo do produto, para os tipos do produto em causa. Quando não houve vendas no mercado interno, foram utilizados os lucros médios. Esta alteração metodológica deveu-se ao facto de, após o inquérito inicial, um painel da OMC ter emitido (e o organismo de resolução de litígios da OMC ter aprovado) o relatório no processo European Communities - Anti-dumping Measure on Farmed Salmon from Norway (9), no qual se dispõe que não se pode ignorar a margem de lucro real, estabelecida para as transações realizadas no decurso de operações comerciais normais, dos tipos do produto pertinentes cujo valor normal tem de ser calculado.
(25)
Após a divulgação das conclusões finais, os dois produtores-exportadores defenderam que os custos correspondentes à capacidade não utilizada não deveriam ter sido incluídos nos seus custos totais de fabrico do produto em causa durante o PIR, alegando que tal seria uma violação do artigo 2.o, n.o 5, do regulamento de base, e estaria em contradição com os princípios contabilísticos estabelecidos ao abrigo das Normas Internacionais de Contabilidade (NIC) e NIC 2, em especial. Quanto ao artigo 2.o, n.o 5, do regulamento de base convém assinalar que, ao abrigo deste artigo, quando os custos associados à produção e venda do produto em causa não se refletirem adequadamente nos documentos contabilísticos da parte em questão, podem ser ajustados. O fato de a empresa não ter funcionado em plena capacidade implicou, no entanto, que foram incorridos custos. De facto, esses custos foram registados como custo na demonstração de resultados das duas empresas exportadoras, tendo podido ser relacionados diretamente com o produto similar. Além disso, considerou-se irrelevante a referência à NIC 2, uma vez que a NIC 2 tem como objetivo prescrever o tratamento contabilístico das existências e não determina o que deverá ser considerado como custo de fabrico. A alegação foi, por conseguinte, rejeitada.
(26)
Os mesmos produtores-exportadores também alegaram que certas despesas financeiras resultantes de empréstimos, que foram incluídas nos encargos VAG, deveriam ter sido excluídas. Afirmaram que esses empréstimos teriam sido contraídos a fim de satisfazer as necessidades de liquidez e de financiamento de curto prazo da empresa, não estando relacionadas com a produção do produto em causa. Durante a visita de verificação, constatou-se efetivamente que as despesas relativas a juros estavam principalmente relacionadas com o financiamento do fundo de maneio. Por conseguinte, os custos relativos a juros foram afetados a todos os produtos. Os produtores-exportadores não conseguiram demonstrar que as despesas relativas a juros foram especificamente realizadas para outros fins que não o financiamento do fundo de maneio. Os dois produtores-exportadores não puderam apresentar quaisquer outros elementos de prova para fundamentar a sua alegação, pelo que esta foi rejeitada.
3.2.2. Preço de exportação
(27)
Todas as exportações do produto em causa para a União efetuadas pelos dois produtores-exportadores foram realizadas através de uma empresa comercial coligada, localizada na Suíça, diretamente a clientes independentes na União. Por conseguinte, o preço de exportação foi estabelecido com base nos preços de exportação efetivamente pagos ou a pagar, em conformidade com artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base.
3.2.3. Comparação
(28)
Recorde-se que, no inquérito inicial, o preço de exportação foi ajustado, ao abrigo do artigo 2.o, n.o 10, alínea i), do regulamento de base, nos casos em que as vendas foram realizadas através de comerciantes coligados. Contudo, em consonância com o acórdão do Tribunal de Justiça referido no considerando 2, que julgou o ajustamento injustificado, esse ajustamento não foi efetuado no presente reexame intercalar.
(29)
O valor normal e o preço de exportação dos dois produtores-exportadores foram comparados no estádio à saída da fábrica. A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afetam os preços e sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. Foram, por conseguinte, efetuados ajustamentos no que respeita aos custos de transporte, abatimentos e descontos, comissões e custos de crédito.
3.2.4. Margem de dumping
(30)
De acordo com o artigo 2.o, n.os 11 e 12, do regulamento de base, o valor normal médio ponderado foi comparado com o preço de exportação médio ponderado por tipo do produto, no estádio à saída da fábrica, separadamente para cada um dos dois produtores-exportadores. Como mencionado no considerando 14, estabeleceu-se em seguida uma margem de dumping comum para a Interpipe, calculando uma taxa média ponderada de dumping única para ambos os produtores-exportadores da Interpipe.
(31)
Assim, a margem de dumping, expressa em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, é de 13,8 %.
4. CARÁTER DURADOURO DAS NOVAS CIRCUNSTÂNCIAS
(32)
No seu pedido de reexame intercalar parcial, o requerente alegou que as alterações na estrutura empresarial e na organização da produção, bem como uma restruturação da organização das vendas, tanto no mercado interno como no mercado de exportação, tinham tido um impacto na sua estrutura de preços e que, consequentemente, o atual nível do direito anti-dumping deixou de ser necessário para compensar o dumping prejudicial.
(33)
Examinou-se, portanto, se se poderia razoavelmente considerar que a alteração das circunstâncias que conduziram ao início do presente reexame intercalar e respetivo resultado eram de caráter duradouro.
(34)
O inquérito estabeleceu que os principais fatores que conduziram à diminuição da margem de dumping observada no inquérito de reexame dizem respeito a alterações na organização empresarial, incluindo uma fusão entre duas empresas de produção, e à restruturação da organização de vendas, que foi simplificada. Estas alterações, que afetaram a estrutura de preços do requerente relativamente à produção e venda do produto em causa, são de natureza estrutural, sendo improvável qualquer mudança no futuro próximo. Além disso, nada aponta para uma volatilidade significativa nos preços do requerente.
(35)
Assim, concluiu-se que as alterações são de caráter duradouro e que deixou de ser necessária a aplicação das medidas em vigor ao seu nível atual,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
A entrada relativa à LLC Interpipe Niko Tube e OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) no quadro do artigo 1.o, n.o 2, do Regulamento de Execução (UE) n.o 585/2012 passa a ter a seguinte redação:
LLC Interpipe Niko Tube e OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
13,8 %
A743
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 28 de agosto de 2012.