PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 214/2013
ze dne 11. března 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 845/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) prozatímní antidumpingové clo (dále jen „prozatímní opatření“) na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 7. listopadu 2011 sdružení Eurofer (dále jen „stěžovatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 70 %, celkové výroby oceli s organickým povlakem v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu oceli s organickým povlakem a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k prozatímním informacím písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Další inspekce na místě proběhly v prostorách následující společnosti:
-
Macrometal, Hamburg
(5)
Následně byly všem stranám sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se mělo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k uvedenému poskytnutí konečných informací předložit své připomínky.
(6)
Připomínky předložené zúčastněnými stranami byly posouzeny a případně zohledněny.
2.1. Období šetření
(7)
Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
3.1. Žádosti o vyloučení výrobku
(8)
V 19. a 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je stanoveno, že Komise obdržela několik žádostí o vyloučení některých typů výrobku a že tato otázka nebyla ke dni zveřejnění prozatímního nařízení uzavřena.
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací byly obdrženy další žádosti, které se staly předmětem následující analýzy:
3.1.1. Ocel s organickým povlakem opatřená kovovým povlakem chromu nebo cínu
(10)
Uživatel oceli s organickým povlakem podal žádost, aby byla ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu vyloučena z definice výrobku. Z šetření vyplynulo, že kovový povlak chromu nebo cínu činí tento typ výrobku fyzikálně a chemicky odlišným od oceli s organickým povlakem, jež je předmětem šetření. Ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu je takřka výhradně používána v obalech na potraviny a v kabelovém odvětví. Výrobní odvětví Unie rovněž vysvětlilo, že nemělo v úmyslu, aby tento výrobek patřil do definice výrobku. Z tohoto důvodu byla ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu z definice výrobku, který je předmětem šetření, vyloučena.
(11)
Čínské sdružení železa a oceli (China Iron and Steel Association - CISA), dva dovozci a jeden uživatel navrhli vyloučení dalších čtyř typů výrobku. Tyto žádosti byly analyzovány a zamítnuty, jak je uvedeno níže.
3.1.2. Plechy válcované za tepla s ochrannou základní vrstvou, organickou či anorganickou
(12)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť tyto výrobky nejsou zařazeny do kódů KN, které jsou předmětem šetření. Barvení nebo nanášení povlaků je určeno pouze pro ochranu proti korozi, a proto jsou tyto výrobky zařazeny do kódu KN 7208, a nikoli do kódu KN 7210. Plechy válcované za tepla s ochrannou základní vrstvou, organickou či anorganickou, nejsou zařazeny do definice výrobku, a nemohou být tudíž z této definice vyloučeny.
3.1.3. Ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm
(13)
Sdružení CISA a dva dovozci požádali o vyloučení oceli s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm - představující 5-10 % dovozu z Číny - a uvedli, že se přímá hospodářská soutěž mezi čínským vývozem a produkcí výrobního odvětví Unie týká pouze oceli s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,25 mm až 0,6 mm.
(14)
Tato žádost byla zamítnuta vzhledem k tomu, že ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm vyrábějí a prodávají jak čínští vývozci, tak i výrobní odvětví Unie, a že si těmito výrobky tudíž jasně navzájem konkurují. Nebyl předložen žádný důkaz na podporu tvrzení, že si ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce větší než 0,6 mm a ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce menší než 0,6 mm navzájem nekonkurují, a že by se tudíž jednalo o rozdílný typ výrobku. Ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce menší než 0,6 mm a ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce větší než 0,6 mm mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a totéž konečné použití, a jedná se tudíž o tentýž výrobek.
3.1.4. Ocel s organickým povlakem s podkladem potaženým slitinou hliník-zinek
(15)
Oba dovozci tvrdili, že licenci na výrobu tohoto typu výrobku mají pouze čtyři výrobci v Unii a že jej ve skutečnosti vyráběla pouze jedna společnost. Tvrdili také, že se tento výrobek svými vlastnostmi liší od pozinkované oceli s organickým povlakem.
(16)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť dva uvedené typy výrobku jsou vzájemně zaměnitelné, jejich použití se překrývá a během období šetření tento typ výrobku vyráběli nejméně dva spolupracující výrobci v Unii. Je třeba poznamenat, že do Unie tento typ výrobku během období šetření vyvážel pouze jeden spolupracující čínský vyvážející výrobce.
3.1.5. Ocel s organickým povlakem s podkladem potaženým zinkovou slitinou
(17)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť v rozporu s tvrzením jednoho z uživatelů je tento výrobek vyráběn a prodáván ve významném množství několika výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné konečné použití jako ostatní typy oceli s organickým povlakem.
3.2. Žádost o začlenění výrobku
(18)
Po poskytnutí prozatímních informací jedno sdružení požadovalo, aby ocel s organickým povlakem opatřená kovovým povlakem chromu nebo cínu, která je zařazena do kódů TARIC 7210122010 a 7210500010, byla začleněna do definice výrobku. Tato žádost byla zamítnuta, neboť uvedené kódy nebyly začleněny do původního podnětu a fyzikální a technické vlastnosti výrobků spadajících pod tyto kódy se liší od vlastností výrobků, jichž se podnět týká.
3.3. Dotčený výrobek
(19)
Vzhledem k tomu, že bylo vyloučení oceli s organickým povlakem opatřené kovovým povlakem chromu nebo cínu akceptováno, pozměňují se tímto vyloučením prozatímní zjištění týkající se dotčeného výrobku, která jsou uvedena v 13. a 14. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(20)
Dotčeným výrobkem jsou tudíž určité výrobky z oceli s organickým povlakem, tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a kromě výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu, v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).
3.4. Obdobný výrobek
(21)
Jelikož nebyly obdrženy žádné připomínky, pokud jde o závěry uvedené v 15. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzují se prozatímní zjištění týkající se obdobného výrobku.
4. DUMPING
(22)
Několik čínských vyvážejících výrobců předložilo své připomínky týkající se dumpingu poté, co byla čínským vyvážejícím výrobcům uložena prozatímní opatření a poskytnuty prozatímní informace Komise.
4.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(23)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 21. až 38. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Ani jedna ze dvou skupin spolupracujících vývozců v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, nemohla prokázat splnění kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
4.2. Individuální zacházení
(24)
Dva vyvážející výrobci v ČLR splnili kritéria pro přiznání individuálního zacházení (40. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Další zúčastněná strana opět podala žádost o přiznání individuálního zacházení a individuálního zjišťování. Tato strana svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve skutečnosti stáhla zpět, ale nadále žádala o přiznání individuálního zacházení, jakož i individuálního zjišťování. Tato žádost byla považována za žádost o individuální zjišťování, a byla tudíž zařazena do žádostí uvedených v 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V souladu s čl. 9 odst. 5 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení se individuální clo uplatní na dovoz od vývozců či výrobců, kterým bude přiznáno individuální zjišťování, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Žádost o individuální celní sazbu, jak je podrobněji popsáno níže v 26. až 31. bodě odůvodnění, byla pro tuto stranu zamítnuta.
(25)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se individuálního zacházení, potvrzuje se 39. až 40. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3. Individuální zjišťování
(26)
Žádosti o individuální zjišťování předložilo podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení osm vyvážejících výrobců. Jak je vysvětleno v 41. a 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jež se tímto potvrzují, byla u jednoho vyvážejícího výrobce, společnost Union Steel China, který požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, provedena inspekce v rámci přezkumu jeho žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(27)
Vzhledem ke všem dalším žádostem o individuální zjišťování se dospělo k závěru, že individuální zjišťování by způsobilo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému ukončení šetření. Tyto žádosti tudíž nebyly akceptovány.
(28)
Jedna ze stran tvrdila, že její žádost nemůže být považována za administrativní zátěž, neboť po uplynutí prozatímní fáze útvarům Komise zbývá stále ještě šest měsíců do okamžiku přijetí konečných rozhodnutí. Mimo jiné v nedávných řízeních útvary Komise přiznaly individuální zjišťování po uplynutí prozatímní fáze.
(29)
Jiná strana - již zmíněná v 24. bodě odůvodnění- tvrdila, že by jí mělo být přiznáno individuální zjišťování, neboť potřebné informace předložila ve stanovené lhůtě a individuální zjišťování již bylo přiznáno jinému vyvážejícímu výrobci, společnosti Union Steel China.
(30)
Rozhodnutí o tom, zda akceptovat či neakceptovat individuální zjišťování, jsou přijímána podle jednotlivých případů, přičemž je zohledněn počet předložených žádostí a doba, která je k dispozici pro účely posouzení těchto žádostí. Vzhledem k počtu předložených žádostí, k omezené době, jež byla k dispozici po přezkoumání vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podané vyvážejícím výrobcem, který nebyl do vzorku zařazen, a procesním lhůtám, jež musejí být dodrženy, bylo v tomto případě rozhodnuto, že tyto žádosti nemohou být akceptovány, jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění výše.
(31)
Jak je vysvětleno ve 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o společnost Union Steel China, okolnosti byly rozdílné, neboť u této společnosti již byla provedena inspekce v rámci přezkoumávání její žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
4.4. Běžná hodnota
4.4.1. Srovnatelná země
(32)
Nebyly obdrženy žádné další připomínky týkající se výběru Kanady jakožto srovnatelné země. Potvrzuje se tudíž 43. až 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.2. Stanovení běžné hodnoty
(33)
Běžná hodnota byla vypočítána na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. Kanadě). Běžná hodnota byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji na domácím trhu a na základě vypočtené běžné hodnoty kanadského výrobce obdobného výrobku, jak je vysvětleno v 50. až 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(34)
Po poskytnutí prozatímních informací dva čínští vyvážející výrobci uvedli, že Komise neposkytla potřebné informace týkající se běžné hodnoty ve srovnatelné zemi, zejména pokud jde o rozdílné typy výrobku, srovnatelnost výrobků, reprezentativnost a úpravy.
(35)
Tato tvrzení byla akceptována částečně. Komise poskytla čínským vyvážejícím výrobcům všechny důležité informace týkající se údajů použitých k výpočtu běžné hodnoty, jež mohly být zpřístupněny, aniž by byla porušena ustanovení článku 19 základního nařízení, což znamená, že současně zajistila, aby bylo se všemi důvěrnými údaji poskytnutými jediným kanadským výrobcem zacházeno jako s takovými a aby nebyly poskytnuty ostatním stranám. Vyvážející výrobci mohli díky informacím, které jim byly poskytnuty, pochopit metodiku použitou v souladu s článkem 2 základního nařízení. Bylo nicméně zjištěno, že k jednotlivým typům výrobku mohly být poskytnuty podrobnější informace v podobě rozpětí s cílem dodržet důvěrnost údajů. Takové údaje byly zpřístupněny v okamžiku poskytnutí konečných informací. Navíc byly poskytnuty podrobnější informace o tom, proč některé typy výrobku nebyly shledány jako reprezentativní, a informace o úrovni úprav běžné hodnoty.
(36)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana uznala, že podrobnější údaje byly skutečně předloženy, avšak uvedla, že některé údaje stále chyběly, zejména pokud jde o úroveň výrobních nákladů použitých pro výpočet běžné hodnoty pro uvedené typy výrobku, které nebyly prodány na domácím trhu.
(37)
Pro uvedené typy výrobku, které nebyly prodány na domácím trhu, byly jako základ použity výrobní náklady nejpodobnějších výrobků, přičemž tyto náklady byly v případě potřeby upraveny. Ačkoli nebyly totožné s výrobky vyváženými čínskými vyvážejícími výrobci, typům výrobku prodávaným čínskými vyvážejícími výrobci se nicméně velmi podobaly, neboť rozdíl spočíval obvykle pouze v tloušťce organického povlaku. Rozdíly ve výrobních nákladech tudíž byly shledány jako velmi malé.
(38)
Jak tato strana ve svém podání uznala, Komise poskytla konečné informace obsahující podrobnější údaje v podobě rozpětí, včetně údajů týkajících se výrobních nákladů, prodejních, správních a režijních nákladů a zisku ve srovnatelné zemi, jež byly použity pro výpočet běžné hodnoty, údajů týkajících se celkové úrovně úprav běžné hodnoty, údajů týkajících se konečné běžné hodnoty podle skupiny složené z jednotlivých typů výrobku, údajů týkajících se reprezentativnosti, povahy a účinků úprav běžné hodnoty.
(39)
Z výše uvedeného vyplývá, že poskytnutí konečných informací, které proběhlo v souladu s požadavky článku 20 základního nařízení, zúčastněným stranám umožnilo jasné pochopení metodiky použité v souladu s ustanoveními článku 2 základního nařízení a všem stranám byla dána příležitost, aby se k poskytnutí konečných informací vyjádřily. Dospělo se tudíž k závěru, že poskytnutí informací bylo úplné a že práva na obhajobu zúčastněných stran byla plně dodržena.
(40)
Jedna strana tvrdila, že v případech, kdy byla vypočtena běžná hodnota, zůstal zdroj prodejních, správních a režijních nákladů a zisk nevysvětlen. V 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je vysvětleno, že prodejní, správní a režijní náklady, jakož i ziskové rozpětí kanadského výrobce u typů výrobku, jež byly shledány jako ziskové, byly použity v případě, že bylo nutné vypočítat běžnou hodnotu. V souladu s čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení jsou prodejní, správní a režijní náklady a zisk založeny na ověřených nákladech výrobce ve srovnatelné zemi a na ověřeném prodeji prováděném tímto výrobcem na domácím trhu v běžném obchodním styku.
(41)
Vzhledem k výše uvedenému se potvrzuje 50. až 55. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.5. Vývozní cena
(42)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 56. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.6. Srovnání
(43)
Dvě strany uvedly, že Komise neposkytla dostatečné informace týkající se srovnatelnosti typů výrobku a jejich reprezentativnosti na úrovni typu výrobku.
(44)
Jak je vysvětleno v 35. bodě odůvodnění výše, Komise poskytla čínským vyvážejícím výrobcům všechny příslušné údaje, které bylo možno uvést s přihlédnutím k ustanovením o důvěrnosti obsaženým v základním nařízení. V návaznosti na uvedené tvrzení učiněné po poskytnutí prozatímních informací byly skutečně předloženy podrobnější informace podle typu výrobku, včetně uvedení důvodů, proč některé typy výrobku nebyly shledány jako reprezentativní a proč musela být vypočtena běžná hodnota.
(45)
Po inspekci na místě u kanadského výrobce ve srovnatelné zemi byly běžné hodnoty pro některé typy výrobku upraveny směrem dolů o rozdíly ve fyzických vlastnostech v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení, a to zejména z důvodu zjištění toho, že kvalita organického povlaku používaného kanadským výrobcem u některých typů výrobků byla odlišná od kvality organického povlaku, který používali čínští vyvážející výrobci. Z těchto úprav vyplynula nižší běžná hodnota u dotčených typů výrobku.
(46)
Jedna strana žádala o informace o částkách odpovídajících každé z úprav běžné hodnoty. Tyto údaje nebylo možno poskytnout, aby byla dodržena důvěrnost údajů předložených kanadským výrobcem. Celkové procento úprav bylo nicméně zveřejněno v okamžiku poskytnutí konečných informací a vyplynulo z něj, že dopad úprav byl zanedbatelný.
(47)
Jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění, typy výrobku prodávané na domácím trhu se velmi podobaly typům výrobku, které prodávali čínští vyvážející výrobci, a to i v případě, že byl mezi nimi zjištěn určitý rozdíl. Bylo zjištěno, že tyto výrobky byly podobné, pokud jde o kvalitu oceli, šířku podkladu a tloušťku použitého podkladu a o typ a množství použitého kovového povlaku.
(48)
V případě potřeby se provedla úprava o rozdíly ve fyzických vlastnostech - jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění výše - z důvodu rozdílné kvality organického povlaku použitého u některých typů výrobku. V zájmu posouzení tržní hodnoty tohoto rozdílu se zohlednil rozdíl v průměrných nákladech ve srovnání s nejpodobnějším typem výrobku, jakož i mezinárodní tržní ceny.
(49)
Tatáž strana zjišťovala, zda byly náklady na dopravu a na pojištění zahrnuty do prodejních, správních a režijních nákladů. Je třeba poznamenat, že zahrnuty nebyly, neboť srovnání bylo provedeno na základě cen ze závodu.
(50)
Jedna strana uvedla, že její žádost o úpravu v souvislosti s hodnotou tří faktur měla být zohledněna a že tomu tak mělo být i u jedné konkrétní prodejní transakce, na níž nebyl brán ohled. Uvedená žádost se týkala kompenzace vyplacené zákazníkovi v souvislosti s prodejem, k němuž došlo před obdobím šetření, která byla však vyřízena formou slevy z hodnoty těchto tří faktur vydaných během období šetření, což vedlo k tomu, že byla hodnota těchto faktur uměle snížena. Žádost společnosti byla přijata. Požadovaná úprava byla provedena a prodejní transakce, která byla omylem opomenuta, byla zařazena do výpočtu vývozní ceny.
(51)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.7. Dumpingové rozpětí
(52)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se metodika stanovená v 58. a 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(53)
Po poskytnutí prozatímních informací byla Komise informována, že některé obchodní společnosti, které dotyčný výrobek nevyráběly, byly uvedeny v normativní části tohoto nařízení. Tyto obchodní společnosti byly nyní z normativní části vyřazeny a v současnosti jsou uvedeny pouze vyvážející výrobci.
(54)
Vzhledem k úpravě běžné hodnoty, zcela nepatrné úpravě vývozní ceny, jak je uvedeno v 45. a 50. bodě odůvodnění výše, a neexistenci jakýchkoli dalších připomínek jsou konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením stanovena takto:
Název společnosti
Dumpingové rozpětí (v %)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
48,9
Union Steel China
50,9
Jiné spolupracující společnosti
55,0
Nespolupracující společnosti
68,1
(55)
Na základě skutečností uvedených v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo konečné celostátní dumpingové rozpětí pro ČLR vypočteno za použití nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro reprezentativní typy výrobků vyvážejících výrobců. Vzhledem k úpravě běžné hodnoty, jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění výše, vyrovnávacím clům vyplývajícím z vývozních subvencí, která byla v současně probíhajícím antisubvenčním řízení uvalena na tentýž výrobek, a k neexistenci jakýchkoli dalších připomínek se celostátní úroveň dumpingu stanoví na 68,1 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
5. ÚJMA
5.1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(56)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se výroby v Unii, potvrzuje se 63. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2. Trh Unie
(57)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se trhu Unie, potvrzuje se 65. až 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3. Spotřeba v Unii
(58)
Mnohé zúčastněné strany upozornily po zveřejnění prozatímního nařízení na některé nesrovnalosti ve zveřejněných údajích o újmě. Komise údaje opět prozkoumala a v případě potřeby revidovala údaje týkající se výrobního odvětví Unie a trhu Unie. Přestože tato revize měla za následek změnu některých číselných údajů pro určité roky, zůstávají trendy, a tudíž i závěry týkající se těchto údajů obecně beze změny.
(59)
Po revizi vysvětlené výše se celková spotřeba Unie vyvíjela takto:
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba (v tunách)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Index (2008 = 100)
100
75
88
93
(60)
Během posuzovaného období se celková spotřeba na trhu Unie snížila o 7 %. V letech 2008 a 2009 došlo k poklesu o přibližně 25 %, a to zejména v důsledku globálních negativních dopadů hospodářské krize, které se projevily především v odvětví stavebnictví. Poté začala spotřeba opět stoupat a vzrostla od roku 2009 do období šetření o 18 procentních bodů, nicméně zůstala pod původní úrovní z roku 2008.
(61)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se spotřeby v Unii, potvrzuje se 70. až 72. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4. Dovoz do Unie a podíl na trhu
(62)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto: procentuální podíl na trhu se změnil v důsledku změn hodnot spotřeby:
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podíl na trhu
9,1 %
3,9 %
10,2 %
14,6 %
Index (2008 = 100)
100
43
112
160
Zdroj:
Eurostat
(63)
Změnou ve výše uvedených údajích o spotřebě se změnil procentuální podíl dovozu z ČLR na trhu ve srovnání s údaji zveřejněnými v prozatímním nařízení. Trend však zůstává beze změny. Podíl dovozu z ČLR na trhu se výrazně zvýšil z 9,1 % na začátku posuzovaného období na 14,6 % na konci posuzovaného období. Po snížení v roce 2009, které odráží prudký pokles spotřeby v důsledku hospodářské krize, se dovoz znovu rychle zvýšil, přičemž podíl na trhu se za jeden rok znovu dostal na úroveň z roku 2008, tedy na úroveň před vypuknutím hospodářské krize, a na konci období šetření tuto úroveň významně překročil.
5.4.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
(64)
Po poskytnutí informací požadoval jeden vyvážející výrobce další informace o výpočtu cenového podbízení v případě, že se typ výrobku vyvážený z ČLR a typ výrobku prodávaný na trhu Unie výrobním odvětvím Unie zcela neshodovaly. Požadoval rovněž informace o tom, zda byla provedena úprava o fyzické rozdíly v případě, že nebyla zjištěna naprostá shoda mezi výrobky.
(65)
Pokud se vyvážený typ výrobku a typ výrobku prodávaný výrobním odvětvím Unie zcela neshodovaly, Komise porovnala vyvážený typ výrobku s nejpodobnějším typem výrobku prodávaným výrobním odvětvím Unie. V těchto případech se porovnávalo s velmi podobným typem výrobku, který se lišil pouze tloušťkou podkladu.
(66)
Když velmi podobných typů výrobku bylo několik, Komise porovnala vyvážený typ výrobku s levnějším typem výrobku prodávaným na trhu Unie bez ohledu na to, zda tloušťka podkladu u tohoto levnějšího typu výrobku byla menší či větší. Úprava o fyzické rozdíly se tudíž nepovažovala za nutnou.
(67)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se cen dovozu a cenového podbízení, potvrzuje se 78. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
6.1. Předběžné poznámky
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se předběžných poznámek o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie, nemění se závěry uvedené v 82. až 85. bodě odůvodnění.
6.2. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku (makroekonomické ukazatele)
(69)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedených v 86. až 92. bodě odůvodnění Komise aktualizovala zdroje údajů, na nichž byly tyto informace založeny. Tato změna nezpůsobila výraznou změnu ukazatelů zveřejněných v prozatímním nařízení ani změnu trendů, na nichž byla založena analýza újmy vypracovaná Komisí. Aktualizované údaje jsou uvedeny níže:
6.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Index (2008 = 100)
100
79
90
90
Výrobní kapacita (v tunách)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Index (2008 = 100)
100
102
102
99
Využití kapacity
74 %
57 %
65 %
68 %
Index (2008 = 100)
100
77
88
92
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(70)
Ačkoli se údaje nepatrně změnily, trendy a závěry stanovené v 87. a 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se nemění, a tudíž se potvrzují. Výroba v roce 2009 prudce klesla, v roce 2010 o něco vzrostla a v období šetření sice zůstala stabilní, avšak stále pod úrovněmi z roku 2008. Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období neměnná, zatímco využití kapacity bylo v důsledku vývoje výroby menší.
6.2.2. Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Index (2008 = 100)
100
77
90
88
Podíl na trhu (v %)
56,8 %
58,8 %
58,1 %
53,9 %
Index (2008 = 100)
100
104
102
95
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(71)
V roce 2009 výrazně klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a to o 23 %. V roce 2010 se objem prodeje zvýšil o třináct procentních bodů, ale poté během období šetření klesl o dva procentní body. Potvrzují se tudíž závěry stanovené v 90. a 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.3. Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
Období šetření
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
7 088
6 470
6 097
6 046
Index (2008 = 100)
100
91
86
85
Produktivita (t/FTE)
627
543
655
665
Index (2008 = 100)
100
87
104
106
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník, Eurofer
(72)
Vzhledem k tomu, že se údaje nepatrně změnily, závěry týkající se zaměstnanosti stanovené v 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (mikroekonomické ukazatele)
(73)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedených v 93. až 108. bodě odůvodnění Komise aktualizovala zdroje údajů, na nichž byly tyto informace založeny. Tato změna nezpůsobila výraznou změnu ukazatelů zveřejněných v prozatímním nařízení ani změnu trendů, na nichž byla založena analýza újmy vypracovaná Komisí. Aktualizované údaje jsou uvedeny níže:
6.3.1. Průměrné jednotkové ceny reprezentativních výrobců v Unii
(74)
Po poklesu jednotkové ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, o 21 % v roce 2009 a související ztrátě začala jednotková cena opět stoupat. V roce 2010 a během období šetření výrobní odvětví Unie zaznamenalo růst nákladů a v zájmu jejich pokrytí mohlo pouze mírně zvýšit ceny, což přesně stačilo na udržení téže nízké úrovně ziskovosti za rok 2010 a během období šetření. V důsledku toho ovšem došlo k další ztrátě podílu na trhu, jelikož ceny čínského dovozu byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
2008
2009
2010
Období šetření
Jednotková cena v EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (EUR/t)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.2. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
(75)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje v EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, (v % obratu z prodeje)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peněžní tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investice (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnost investic
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.3. Stav zásob
(76)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
2008
2009
2010
Období šetření
Stav zásob na konci roku (v tunách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.4. Zaměstnanost, mzdy a produktivita
(77)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR, výrobci v EU zařazení do vzorku)
60,959
57,892
58,637
62,347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.5. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
2008
2009
2010
Období šetření
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (v tunách)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Index (2008 = 100)
100
80
87
85
Podíl na trhu
22 %
24 %
22 %
20 %
Index (2008 = 100)
100
108
99
92
Zdroj:
Podnět a ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
2008
2009
2010
Období šetření
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (EUR/t)
962
802
901
965
Index (2008 = 100)
100
83
94
100
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(78)
Přestože byly údaje zveřejněné v prozatímním nařízení opraveny, nemění se zjištění týkající se využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje. Průměrná hodnota na tunu závislého prodeje zůstala během posuzovaného období stabilní a byla o 3 % nižší než prodejní cena, kterou výrobci v Unii zařazení do vzorku během období šetření účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
6.4. Závěr ohledně újmy
(79)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují prozatímní zjištění uvedená ve 110. až 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(80)
Dvě zúčastněné strany se po zveřejnění prozatímního nařízení ozvaly s tvrzením, že pro vymezení újmy jsou relevantnější údaje aktuálnější a že Komise neměla považovat za výchozí bod pro analýzu újmy rok 2008, ale spíše rok 2009. Uvedly, že podle judikatury WTO je pro vymezení újmy relevantnější použít místo údajů z minulosti údaje aktuálnější a že výsledek srovnání stavu z počátku a konce určitého období ve velké míře závisí na tom, která léta byla použita, neboť z jednoročního časového posunu může vyplynout rozdílný výsledek. Ze srovnání od roku 2009 do konce období šetření tudíž vyplývá rozdílný trend než ze srovnání období od počátku posuzovaného období do konce období šetření.
(81)
Toto tvrzení nebylo přijato. Posuzované období bylo vymezeno v souladu s běžnou praxí a doporučeními WTO jako objektivní období tří až čtyř let sahající až do konce období šetření, které je samo o sobě dvánáctiměsíčním obdobím, jež je ukončeno co nejblíže dni zahájení šetření.
(82)
I kdyby posuzované období začalo v roce 2009, zjištění týkající se podstatné újmy by bylo nadále platné. Zvýšením dovozu během uvedeného období výrobní odvětví Unie nedosáhlo svého cílového zisku, přestože došlo ke zvýšení objemů výroby, prodeje a k růstu produktivity. Zvyšující se spotřeba po roce 2009 byla pokryta dovozy z Číny, a nikoli výrobním odvětvím Unie, které od roku 2009 do konce období šetření ztratilo podíl na trhu.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1. Účinky dumpingového dovozu
(83)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se předběžná zjištění uvedená ve 115. až 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2. Účinky jiných činitelů
7.2.1. Dovoz ze třetích zemí
Země
2008
2009
2010
Období šetření
Jižní Korea
Objem (v tunách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podíl na trhu (v %)
4,4
5,8
3,8
4,9
Index (2008 = 100)
100
133
87
112
Průměrná cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indie
Objem (v tunách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podíl na trhu (v %)
3,1
3,8
3,4
2,9
Index (2008 = 100)
100
125
111
95
Průměrná cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatní země
Objem (v tunách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podíl na trhu (v %)
4,8
4,1
2,7
3,5
Index (2008 = 100)
100
85
57
72
Průměrná cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objem (v tunách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podíl na trhu (v %)
12,3
13,8
10,0
11,3
Index (2008 = 100)
100
112
81
92
Průměrná cena
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Zdroj:
Eurostat
(84)
Malé změny údajů výrobního odvětví Unie nepatrně ovlivnily také údaje o podílech dovozu ze třetích zemí na trhu.
(85)
Některé zúčastněné strany napadly rozhodnutí Komise zahájit šetření pouze proti Číně, a nikoli proti Indii a Jižní Koreji, třebaže objemy dovozu a cenové trendy byly s objemy dovozu a cenovými trendy ČLR shodné.
(86)
Jak je uvedeno ve 120. až 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objemy dovozu z Indie v průběhu posuzovaného období klesly a dovoz z Jižní Koreje se zvýšil pouze o 4 %. Indické ceny se snížily o 12 % a jihokorejské ceny zůstaly stabilní, ale vždy vyšší než ceny uplatňované ČLR. Komise neobdržela žádný důkaz či tvrzení o dumpingu a újmě vyplývající z dovozů z těchto zemí, a proto se tento argument zamítá.
(87)
Potvrzují se tudíž zjištění uvedená ve 120. až 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
Období šetření
Vývoz, údaje Eurostatu (v tunách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Průměrná cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz podle výrobců v Unii zařazených do vzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Průměrná prodejní cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj:
Eurostat a ověřené odpovědi na dotazník
(88)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 123. až 124. bod odůvodnění.
7.2.3. Dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR
(89)
Některé strany nadále tvrdily, že v rozporu s tím, co je uvedeno ve 125. bodě prozatímního nařízení, objem dovozu výrobního odvětví Unie z ČLR představoval až 40 % celkového dovozu z ČLR. Toto tvrzení není podloženo žádnými důkazy a nelze jej potvrdit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(90)
Po poskytnutí konečných informací jeden dovozce uvedl, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR velká množství dotčeného výrobku, a k potvrzení této skutečnosti využil svých údajů o dalším prodeji.
(91)
Skutečnost, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR určitá množství dotčeného výrobku, se nezpochybňuje. I když se nicméně použijí vlastní údaje uvedeného dovozce, je zmíněný objem menší než 1 % celkového dovozu z ČLR, a je tudíž zanedbatelný. Jak je uvedeno ve 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, představoval dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR během období šetření 2-3 % celkového dovozu.
(92)
Potvrzují se tudíž zjištění uvedená ve 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.4. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(93)
Po poskytnutí konečných informací sdružení CISA znovu uvedlo, že výrobní odvětví Unie prodávalo ocel s organickým povlakem svým navazujícím podnikům, s nimiž je ve spojení, za dotovanou cenu, čímž jim umožnilo prodávat za nižší cenu než jejich konkurenti v navazujícím odvětví. Nebyl nicméně předložen žádný důkaz, který by vedl ke změně závěrů Komise uvedených ve 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tedy že rozdíl mezi prodejními cenami pro odběratele, kteří jsou ve spojení, a prodejními cenami pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, byl malý (2 %) a že se v této věci nejednalo o újmu způsobenou vlastní vinou.
(94)
Sdružení CISA rovněž zpochybnilo údaje o nákladech na výrobu oceli s organickým povlakem a v širším slova smyslu cenu oceli s organickým povlakem účtovanou stranám, které jsou ve spojení. Vzhledem k prodejní ceně žárově pozinkovaných svitků - suroviny používané při výrobě oceli s organickým povlakem - CISA uvedlo, že náklady na výrobu oceli s organickým povlakem během období šetření nemohly přesáhnout 900 EUR za tunu.
(95)
Přestože Komise nezpochybňuje údaje poskytnuté sdružením CISA, pokud jde o náklady na výrobu žárově pozinkovaných svitků, byly náklady na výrobu oceli s organickým povlakem ověřeny u všech výrobců Unie zařazených do vzorku. Komise vítá skutečnost, že celkové výrobní náklady (suroviny, zpracování, nanášení povlaků, prodejní, správní a režijní náklady, finanční náklady atd.) odpovídají nákladům stanoveným v 74. bodě odůvodnění výše.
(96)
Sdružení CISA poté uvedlo, že prodej oceli s organickým povlakem stranám, které jsou ve spojení, je ztrátový, a způsobuje tudíž výrobnímu odvětví Unie újmu. To je založeno na srovnání celkových výrobních nákladů (978 EUR za tunu) s průměrnou cenou pro odběratele, kteří jsou ve spojení (965 EUR za tunu).
(97)
Pokud by tvrzení, že by z jednoduchého matematického srovnání vyplynula ztrátovost prodeje stranám, které jsou ve spojení, bylo pravdivé, znamenalo by to, že by výrobní odvětví Unie neslo stejné prodejní, správní a režijní náklady a další režijní náklady související s prodejem jak v případě závislého prodeje, tak i prodeje stranám, které nejsou ve spojení. Jak je uvedeno ve 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, prodej stranám, které jsou ve spojení, probíhal na základě metody nákladů a přirážky (metoda „cost plus“), a výrobní odvětví Unie tudíž tímto prodejem své náklady získávalo nazpět.
(98)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se tohoto bodu, potvrzují se zjištění uvedená ve 126. až 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.5. Hospodářská krize
(99)
Po lhůtě k předložení připomínek týkajících se poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana poukázala na oznámené uzavření jednoho závodu v Belgii a na to, že se v důsledku vyšší moci objevily potíže v běžné výrobě a při přepravě z ostatních zařízení v Belgii. Podle zúčastněné strany to je důkazem nedostatečného zabezpečení dodávek oceli s organickým povlakem v EU a také důvodem k tomu, aby dovozcům a uživatelům bylo umožněno svobodně využívat zdrojů oceli s organickým povlakem v zemích EU a Číně.
(100)
Tyto argumenty byly zamítnuty. Vzhledem k malému využití kapacity v EU nepředstavuje zabezpečení dodávek žádný problém, neboť dostupná kapacita výrobního odvětví Unie je přiměřená. V každém případě zařízení, jež byla v Belgii uzavřena, ocel s organickým povlakem nevyrábějí. Zabezpečení dodávek je pochopitelně důležité, ale navržená cla v tomto případě nejsou stanovena s cílem zastavit dodávky oceli s organickým povlakem z Číny, nýbrž jen předejít tomu, aby byly dodávky na trhu Unie předmětem dumpingu.
(101)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se tohoto bodu, potvrzují se zjištění uvedená ve 128. až 129. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.6. Nadbytečná strukturální kapacita
(102)
Některé strany dále tvrdily, že výrobci Unie mají strukturální nadbytek kapacity převyšující celkovou spotřebu v Unii. Tato tvrzení byla vyslovena v dřívější fázi a rozpracována ve 130. až 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož nebyly k této věci předloženy další důkazy, potvrzuje se závěr těchto bodů odůvodnění.
7.2.7. Zvýšení výrobních nákladů
(103)
Některé strany dále uvedly, že zdrojem újmy způsobené výrobcům v Unii je zvýšení jejich výrobních nákladů během posuzovaného období. Z výše uvedených údajů vyplývá, že se výrobní náklady zvýšily v průměru pouze o 6 %. Pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu z ČLR, mohlo by výrobní odvětví Unie přenést toto zvýšení na své odběratele; ceny se však snížily o 3 %. Tvrzení, že výrobní náklady byly příčinou újmy, se tudíž zamítá.
7.3. Závěr o příčinné souvislosti
(104)
Na základě výše uvedených skutečností se nemění prozatímní zjištění uvedená ve 133. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, podle nichž dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. Potvrdila se rovněž prozatímní zjištění týkající se účinků jiných známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie: tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
8. ZÁJEM UNIE
8.1. Výrobní odvětví Unie
(105)
Po poskytnutí předběžných informací nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani informace týkající se zájmu výrobců Unie. Potvrzuje se proto 138. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení týkající se zájmu těchto zúčastněných stran.
8.2. Dovozci, obchodníci a uživatelé
(106)
Po poskytnutí konečných informací byly obdrženy připomínky dovozců a dalších zúčastněných stran, nicméně pokud jde o zájem dovozců, obchodníků a uživatelů, nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani informace. Potvrzují se tudíž prozatímní zjištění ohledně zájmu těchto stran uvedená ve 144. až 152. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
8.3. Závěr ohledně zájmu Unie
(107)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují prozatímní zjištění týkající se zájmu Unie, tj. že neexistují přesvědčivé důvody proti uložení konečných opatření na dovoz oceli s organickým povlakem pocházející z ČLR.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1. Úroveň pro odstranění újmy
(108)
Po poskytnutí prozatímních informací dvě zúčastněné strany uvedly, že poskytnuté údaje neobsahovaly dostatek informací a vysvětlení, pokud jde o výpočet rozpětí cenového podbízení a rozpětí prodeje pod cenou. V prozatímních informacích je vysvětleno, že některé hodnoty nebyly zveřejněny z důvodů zachování důvěrnosti, neboť dotčený model byl vyráběn pouze jedním nebo dvěma výrobci v Unii. V okamžiku poskytnutí konečných informací byla pro tyto modely zveřejněna rozpětí.
(109)
Zúčastněné strany také zpochybnily použití údaje ve výši 6,7 % jako cílového zisku výrobního odvětví Unie pro výpočet rozpětí újmy. Tvrdily, že takový zisk je vzhledem k současné ekonomické situaci nadsazený a nereálný a že rok 2008 nebyl, pokud jde o ziskovost, rokem reprezentativním, neboť byl pro odvětví oceli rokem výjimečným.
(110)
Toto tvrzení se zamítá. Za prvé, ziskovost v případě oceli s organickým povlakem byla ve skutečnosti větší před rokem 2008 než v roce 2008, což je v rozporu s tvrzením, že rok 2008 byl rokem výjimečným. Za druhé, cílový zisk je ziskem, kterého lze dosáhnout při neexistenci dumpingového dovozu. Rok 2008 byl posledním rokem, ve kterém výrobní odvětví Unie nebylo ještě zcela zasaženo účinky dumpingového dovozu, a je tudíž vhodným základem pro stanovení cílového zisku.
(111)
Po poskytnutí konečných informací zúčastněné strany opět zpochybnily použití údaje ve výši 6,7 % jako cílového zisku výrobního odvětví Unie, jakož i označení roku 2008 rokem reprezentativním, pokud jde o ziskovost. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné důkazy o tom, jaký by byl zisk výrobního odvětví Unie v roce 2008 v případě, že by nedošlo k hospodářské krizi, se tento argument zamítá. Argument uvedených stran, podle něhož byl zisk výrobního odvětví Unie v roce 2008 ovlivněn hospodářskou krizí, což z roku 2008 učinilo rok výjimečný, by navíc poukazoval na to, že zisk vytvořený v roce 2008 je nižší než zisk, který by výrobní odvětví Unie mohlo očekávat v běžném roce.
(112)
Zúčastněné strany rovněž zdůraznily, že objemy dovozu z ČLR byly nejnižší v roce 2009, spíše než v roce 2008. Nicméně vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie nebylo v roce 2009 ziskové, je nemožné použít údaje z roku 2009 pro stanovení cílového zisku pro výrobní odvětví Unie.
(113)
Sdružení CISA dále uvedlo, že zisk dosažený v roce 2008 z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, nelze použít jako cílový zisk, neboť právě v roce 2008 byl zaznamenán největší rozdíl mezi prodejními cenami pro odběratele, kteří jsou ve spojení, a prodejními cenami pro odběratele, kteří nejsou ve spojení. Tento argument byl zamítnut, neboť uvedený cenový rozdíl není pro výpočet zisku z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, relevantní.
(114)
Sdružení CISA dále navrhlo, aby byl cílový zisk pro prodej oceli s organickým povlakem stranám v Unii, které nejsou ve spojení, založen na průměrném celkovém zisku nadnárodní společnosti ArcelorMittal za rok 2010 a 2011. Tento návrh byl zamítnut, jelikož se nejedná o spolehlivý zdroj informací o zisku vytvořeném v Unii v případě oceli s organickým povlakem při neexistenci dumpingového dovozu; zisk, který byl v celosvětovém měřítku vytvořen celou skupinou ArcelorMittal, totiž zcela jasně nepředstavuje zisk z prodeje oceli s organickým povlakem v rámci Unie.
(115)
Zúčastněné strany rovněž zpochybnily náklady po dovozu použité k výpočtu prozatímních cel, neboť byly založeny na údajích předložených pouze jedním dovozcem. V pozdější fázi Komise provedla průzkum u druhého dovozce a jeho údaje byly nyní k výpočtu nákladů po dovozu použity. Použitím průměru obou společností uvedené náklady nyní mírně poklesly, čímž se odpovídajícím způsobem zvýšila rozpětí újmy.
(116)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila metodiku Komise týkající se výpočtu rozpětí prodeje pod cenou. Toto tvrzení bylo nicméně založeno na nesprávném předpokladu, že Komise vypočítala rozpětí prodeje pod cenou tak, že z tržní ceny odstranila průměrný zisk výrobního odvětví Unie během období šetření (2,6 %), aby dosáhla „prahu výnosnosti“ (tedy ceny, z níž by vyplynul nulový zisk), a poté k tomuto „prahu výnosnosti“ přidala cílový zisk.
(117)
Komise vypočetla rozpětí prodeje pod cenou tak, že k výrobním nákladům každého typu výrobku přidala cílový zisk. Metodika navržená zúčastněnou stranou je chybná, protože průměrného zisku ve výši 2,6 % nebylo automaticky dosaženo při každém prodeji každého modelu všemi společnostmi, jejichž údaje byly použity.
(118)
Jedna zúčastněná strana rovněž zpochybnila výpočet újmy provedený Komisí. Vzhledem k tomu, že uvedená strana neměla úplný přístup k údajům, které Komise použila k výpočtu rozpětí újmy, pokusila se provést výpočet sama, přičemž vycházela z toho, jak sama pochopila rozdíl mezi tržní cenou podkladu potaženého slitinou hliník-zinek a podkladu potaženého zinkem, který podle jejího výpočtu činil 50 USD za tunu. Výsledkem tohoto přepočtu založeného na neúplných údajích bylo nižší rozpětí újmy než rozpětí vypočtené a zveřejněné Komisí.
(119)
Argumenty této strany byly zamítnuty, neboť po analýze úplných údajů poskytnutých vyvážejícími výrobci a výrobním odvětvím Unie nebylo možné údajný cenový rozdíl potvrdit. Je tedy třeba zdůraznit, že údaje použité zúčastněnou stranou byly neúplné, a nemohly být tudíž spolehlivým základem pro opětný výpočet újmy provedený Komisí.
(120)
Potvrzuje se proto 154. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
9.2. Konečná opatření
(121)
Na základě závěrů, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz oceli s organickým povlakem pocházející z ČLR podle pravidla nižšího cla na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěné újmy.
(122)
Sedm společností nezařazených do vzorku spolupracovalo v rámci antidumpingového šetření, nikoliv však v rámci souběžného antisubvenčního šetření. Antidumpingová celní sazba pro tyto společnosti je nulová. V rámci antisubvenčního šetření se na tyto společnosti vztahuje zbytková celní sazba.
(123)
V zájmu zajištění rovného zacházení mezi novými vyvážejícími výrobci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že se na nové výrobce bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, jelikož noví výrobci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že čl. 11 odst. 4 neplatí v případě, kdy byl použit výběr vzorku.
(124)
Na základě výše uvedeného je sazba cel, která budou uložena, stanovena takto:
Název společnosti
Rozpětí subvencí (v %)
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Vyrovnávací clo (v %)
Antidumpingové clo (v %)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Další společnosti spolupracující v rámci antidumpingového šetření (s výjimkou společností, na něž se vztahuje zbytková celní sazba v souběžném antisubvenčním prováděcím nařízení (EU) č. 215/2013 (3))
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Nespolupracující společnosti
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(125)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se s přihlédnutím ke skutečnosti, že v souběžném antisubvenčním řízení nebyla uložena žádná prozatímní opatření, považuje za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností v rozsahu prozatímních uložených cel. Za těchto okolností by prozatímní clo v sazbách stanovených v čl. 1 odst. 2 prozatímního nařizení nařízení mělo být s konečnou platností vybráno. Prozatímně zajištěné částky u výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu by nicméně měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem, tj. plochých válcovaných výrobků z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a kromě výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu, v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla se stanoví takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd.
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
16,2
B334
Všechny ostatní společnosti
13,6
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 845/2012 se s konečnou platností vybírají v sazbě stanovené v článku 1 uvedeného nařízení. Prozatímně zajištěné částky u výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu by nicméně měly být uvolněny.
Článek 3
Pokud jakýkoli výrobce z Čínské lidové republiky poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že během období šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011) nevyvážel zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Čínské lidové republiky, že není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a že po skončení období šetření buď vyvezl dotčené zboží do Unie nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného zboží do Unie, může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2 tak, aby se na uvedeného výrobce vztahovalo clo platné pro spolupracující výrobce nezařazené do vzorku.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2013.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 214/2013 DO CONSELHO
de 11 de março de 2013
que institui um direito anti-dumping definitivo e estabelece a cobrança definitiva do direito provisório instituído sobre as importações de determinados produtos de aço com revestimento orgânico originários da República Popular da China
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) ("regulamento de base"), nomeadamente o artigo 9.o e o artigo 14.o, n.o 1,
Tendo em conta a proposta apresentada pela Comissão Europeia após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
1. MEDIDAS PROVISÓRIAS
(1)
Pelo Regulamento (UE) n.o 845/2012 (2) ("regulamento provisório"), a Comissão Europeia ("Comissão") instituiu um direito anti-dumping provisório ("medidas provisórias") sobre as importações de determinados produtos de aço com revestimento orgânico ("ARO") originários da República Popular da China ("RPC").
(2)
O processo foi iniciado na sequência de uma denúncia apresentada em 7 de novembro de 2011 pela EUROFER ("autor da denúncia"), em nome de produtores que representam uma parte importante, neste caso mais de 70 %, da produção total de ARO da União. A denúncia continha elementos de prova prima facie da prática de dumping na produção de ARO, bem como do prejuízo importante dela resultante, que foram considerados suficientes para justificar a abertura de um processo.
2. PROCEDIMENTO SUBSEQUENTE
(3)
Na sequência da divulgação dos principais factos e considerações com base nos quais foi decidido instituir medidas anti-dumping provisórias ("divulgação provisória"), várias partes interessadas apresentaram por escrito as suas observações sobre as conclusões provisórias. A Comissão concedeu uma audição às partes que o solicitaram.
(4)
A Comissão continuou a procurar obter e a verificar todas as informações que considerou necessárias para as suas conclusões definitivas. Foram realizadas novas visitas de verificação às instalações da seguinte empresa:
-
Macrometal, Hamburgo
(5)
Posteriormente, todas as partes foram informadas dos principais factos e considerações com base nos quais a Comissão tencionava recomendar a instituição de um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de determinados produtos de aço com revestimento orgânico originários da RPC e a cobrança definitiva dos montantes garantidos por meio do direito provisório ("divulgação final"). Foi concedido a todas as partes um prazo para apresentarem as suas observações sobre a divulgação final.
(6)
Todas as observações apresentadas pelas partes interessadas foram consideradas e tidas em conta, sempre que adequado.
2.1. Período de inquérito
(7)
Em conformidade com o considerando 12 do regulamento provisório, o inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de outubro de 2010 e 30 de setembro de 2011 ("período de inquérito" ou "PI"). A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre janeiro de 2008 e o final do PI ("período considerado").
3. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
3.1. Pedidos de exclusão do produto
(8)
Os considerandos 19 e 20 do regulamento provisório referem o facto de a Comissão ter recebido vários pedidos de exclusão de produtos e de que não fora possível estabelecer conclusões aquando da publicação do regulamento provisório.
(9)
Após a divulgação das conclusões provisórias, a Comissão recebeu ainda mais pedidos e estes foram analisados do seguinte modo:
3.1.1. ARO com um revestimento metálico de crómio ou estanho
(10)
Um utilizador de ARO apresentou um pedido para se excluir os ARO com um substrato com um revestimento metálico de crómio ou estanho da definição do produto. O inquérito estabeleceu que o revestimento metálico de crómio ou estanho torna este tipo do produto física e quimicamente diferente dos ARO objeto de inquérito. Os ARO com um substrato com um revestimento metálico de crómio ou estanho são utilizados quase exclusivamente na indústria de embalagem dos alimentos e na indústria dos cabos. A indústria da União explicou também que não tinha sido sua intenção incluir este produto na definição do produto. Por estas razões, os ARO com substrato com um revestimento metálico de crómio ou estanho foram excluídos da definição do produto objeto de inquérito.
(11)
A Associação do Ferro e do Aço da China ("CISA"), dois importadores e um utilizador propuseram a exclusão de quatro outros tipos do produto. Esses pedidos foram analisados e rejeitados pelos motivos seguintes.
3.1.2. Chapas laminadas a quente com primário de proteção, orgânico ou inorgânico
(12)
Este pedido foi rejeitado, uma vez que estes produtos não estão classificados nos códigos NC objeto de inquérito. A pintura ou revestimento servem apenas de proteção contra a ferrugem, sendo consequentemente, abrangidos pela posição NC 7208 e não pela posição NC 7210. As chapas laminadas a quente com primário de proteção, orgânico ou inorgânico, não estão incluídas na definição do produto, pelo que não podem ser suprimidas dessa definição.
3.1.3. ARO com substrato de espessura entre 0,6 e 2,0 mm
(13)
A CISA e dois importadores solicitaram a exclusão dos ARO com substrato de espessura entre 0,6 e 2,0 mm, que representam 5 - 10 % das importações provenientes da China, indicando que houve apenas concorrência direta entre as exportações chinesas e a produção da indústria da União no que respeita a ARO com substrato de espessura entre 0,25 e 0,6 mm.
(14)
Este pedido foi recusado, dado que tanto os exportadores chineses como a indústria da União produzem e vendem ARO com um substrato de espessura entre 0,6 e 2,0 mm, pelo que estes produtos estão claramente em concorrência entre si. Não foram apresentados elementos de prova que demonstrassem que os ARO com um substrato de espessura superior a 0,6 mm não estão em concorrência com ARO com um substrato de espessura inferior a 0,6 mm, dessa forma constituindo um tipo do produto diferente. Os ARO com um substrato de espessura inferior e superior a 0,6 mm possuem as mesmas características físicas e técnicas de base e as mesmas utilizações finais, sendo, por conseguinte, o mesmo produto.
3.1.4. ARO com substrato com revestimento de liga de alumínio e zinco
(15)
Os dois importadores alegaram que apenas quatro produtores da União tinham licença para produzir este tipo do produto e que só uma empresa estava, na realidade, a produzi-lo. Alegaram igualmente que este produto se diferencia dos ARO com revestimento de zinco em termos de características do produto.
(16)
Este pedido foi rejeitado, uma vez que os dois tipos do produto são permutáveis, com sobreposição de utilizações e, pelo menos, dois produtores colaborantes da União fabricaram este tipo do produto durante o período de inquérito. Convém notar que apenas um produtor-exportador chinês colaborante exportou o tipo do produto para a União durante o período de inquérito.
3.1.5. ARO com substrato com revestimento de liga de zinco
(17)
Este pedido foi rejeitado, dado que, contrariamente à afirmação de um utilizador, este produto é produzido e vendido em quantidades significativas por vários produtores da União e tem as mesmas características físicas e técnicas essenciais e utilizações finais que os outros tipos de ARO.
3.2. Pedido de inclusão do produto
(18)
Na sequência da divulgação das conclusões provisórias, uma associação solicitou que os ARO com um revestimento metálico de crómio ou estanho, classificados nos códigos TARIC 7210122010 e 7210500010 fossem incluídos na definição do produto. Este pedido foi rejeitado, uma vez que estes códigos não foram incluídos na denúncia inicial e os produtos abrangidos por esses códigos têm características físicas e técnicas diferentes dos produtos abrangidos pela denúncia.
3.3. Produto em causa
(19)
Tendo em conta a aceitação da exclusão dos ARO com um revestimento metálico de crómio ou estanho, as conclusões provisórias no que respeita ao produto em causa delineadas nos considerandos 13 e 14 do regulamento provisório são alteradas por esta exclusão.
(20)
Assim, o produto em causa é agora constituído por determinados produtos de aço com revestimento orgânico (ARO), ou seja, produtos laminados planos, de aço ligado e não ligado (não incluindo aço inoxidável), pintados, envernizados ou revestidos de plástico em pelo menos um dos lados, com exclusão dos chamados "painéis sanduíche", do tipo utilizado para aplicações de construção e constituídos por duas chapas metálicas exteriores com um núcleo estabilizador de material de isolante, e com exclusão dos produtos com um revestimento final de poeiras de zinco (uma tinta rica em zinco, contendo, em peso, 70 % ou mais de zinco), e excluindo os produtos com um substrato com um revestimento metálico de crómio ou estanho, atualmente classificados nos códigos NC ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 e ex 7226 99 70, e originários da República Popular da China ("produto em causa").
3.4. Produto similar
(21)
Dado que não foram apresentadas observações sobre as conclusões enunciadas no considerando 15 a 18 do regulamento provisório, são confirmadas as conclusões provisórias sobre o produto similar.
4. DUMPING
(22)
Vários produtores-exportadores chineses apresentaram observações sobre dumping na sequência da instituição de medidas provisórias e da divulgação das conclusões provisórias da Comissão junto dos produtores-exportadores chineses.
4.1. Tratamento de economia de mercado ("TEM")
(23)
Na ausência de outras observações relativas ao TEM, são confirmados os considerandos 21 a 38 do regulamento provisório. Nenhum dos dois grupos de exportadores da RPC que colaboraram no inquérito e solicitaram o TEM conseguiu demonstrar que preenchia os critérios para a concessão do TEM.
4.2. Tratamento individual ("TI")
(24)
Dois produtores-exportadores da RPC cumpriam os critérios para beneficiar de um tratamento individual (TI) (considerando 40 do regulamento provisório). Outra parte reiterou os seus argumentos para que lhe fosse concedido o TI e um exame individual. Com efeito, esta parte retirou o seu pedido de TEM, mas manteve o seu pedido para beneficiar do TI, bem como de um exame individual. Este pedido foi considerado como um pedido de exame individual e, por conseguinte, incluído nos pedidos mencionados no considerando 41 do regulamento provisório. Em conformidade com o artigo 9.o, n.os 5 e 6, do regulamento de base, serão aplicados direitos individuais às importações de qualquer exportador ou produtor a quem será concedido um exame individual, conforme previsto no artigo 17.o, n.o 3, do regulamento de base. Tal como explicado com mais pormenor nos considerandos 26 a 31, o pedido de um direito individual para esta parte foi rejeitado.
(25)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre o TI, confirma-se o teor dos considerandos 39 a 40 do regulamento provisório.
4.3. Exame individual ("EI")
(26)
Foram apresentados pedidos de um exame individual por oito produtores-exportadores colaborantes, nos termos do artigo 17.o, n.o 3, do regulamento de base. Tal como explicado nos considerandos 41 e 42 do regulamento provisório, que são confirmados, um produtor-exportador, a Union Steel China, que solicitou o TEM, foi objeto de inspeção no âmbito do exame do seu pedido de TEM.
(27)
No que se refere a todos os outros pedidos de exame individual, concluiu-se que os exames individuais seriam demasiado morosos e impediriam a conclusão do inquérito em tempo útil. Por conseguinte, estes pedidos não foram aceites.
(28)
Uma parte argumentou que o seu pedido não podia ser considerado demasiado moroso do ponto de vista administrativo, dado que, após a fase provisória, os serviços da Comissão têm ainda seis meses antes da determinação definitiva. Do mesmo modo, nos últimos processos, os serviços da Comissão concederam um exame individual após a fase provisória.
(29)
Outra parte, já referida no considerando 24, alegou que lhe deveria ser concedido um exame individual visto que tinha apresentado a informação necessária nos prazos fixados para o efeito e que um exame individual já fora concedido a outro produtor-exportador, a Union Steel China.
(30)
As decisões de aceitação, ou não, do recurso a exames individuais são realizadas numa base caso a caso, tendo em conta o número de pedidos apresentados e o tempo disponível para avaliar essas alegações. No presente caso, tendo em conta o número de pedidos apresentados, o curto período de tempo após o exame dos produtores-exportadores incluídos na amostra e o pedido de TEM do produtor-exportador que não fora incluído na amostra, bem como os prazos processuais que devem ser respeitados, foi decidido que estes pedidos não podem ser aceites, conforme estabelecido no considerando 27.
(31)
Como explicado no considerando 41 do regulamento provisório, no que se refere à Union Steel China, as circunstâncias eram diferentes, uma vez que esta empresa já fora objeto de inspeção no âmbito do exame do seu pedido de TEM.
4.4. Valor normal
4.4.1. País análogo
(32)
Não foram apresentadas outras observações sobre a seleção do Canadá como país análogo. Por conseguinte, são confirmados os considerandos 43 a 49 do regulamento provisório.
4.4.2. Determinação do valor normal
(33)
O valor normal foi calculado com base nos dados fornecidos pelo único produtor colaborante do país análogo (ou seja, o Canadá). Assim, o valor normal foi estabelecido com base nos preços das vendas no mercado interno e no valor normal calculado de um produtor canadiano do produto similar, como explicado nos considerandos 50 a 55 do regulamento provisório.
(34)
Na sequência da divulgação das conclusões provisórias, dois produtores-exportadores chineses alegaram que a Comissão não fornecera as informações necessárias em relação ao valor normal de um país análogo, em especial no que diz respeito aos diferentes tipos do produto, à comparabilidade dos produtos, à representatividade e aos ajustamentos.
(35)
Estas alegações foram parcialmente aceites. A Comissão forneceu aos produtores-exportadores chineses todas as informações pertinentes relativas aos dados utilizados para calcular o valor normal, que poderiam ser divulgados sem violar as disposições do artigo 19.o do regulamento de base, ou seja, garantindo, ao mesmo tempo, que quaisquer dados confidenciais facultados pelo único produtor canadiano fossem tratados como tal e não divulgados a outras partes. As informações fornecidas aos produtores-exportadores permitiram compreender a metodologia adotada, em conformidade com o disposto no artigo 2.o do regulamento de base. Verificou-se, no entanto, que poderiam ser fornecidos dados mais pormenorizadas por tipo do produto, sob a forma de intervalo, a fim de respeitar a confidencialidade dos dados. Esses dados foram fornecidos aquando da divulgação final. Além disso, foram facultadas informações mais pormenorizadas sobre a razão pela qual alguns tipos do produto não foram considerados representativos, e sobre o nível dos ajustamentos feitos valor normal.
(36)
Na sequência da divulgação final, uma parte reconheceu que tinham sido efetivamente fornecidos dados mais pormenorizados, mas alegou que faltavam ainda alguns dados, em especial no que se refere ao nível do custo de fabrico utilizado para calcular o valor normal para os tipos do produto que não foram vendidos no mercado interno.
(37)
No que diz respeito aos tipos do produto não vendidos no mercado interno, o custo de fabrico dos tipos do produto mais semelhantes foi utilizado como base e ajustado, quando necessário. Embora não fossem idênticos aos exportados pelos produtores-exportadores chineses, assemelhavam-se, contudo, muito estreitamente aos tipos vendidos pelos produtores-exportadores chineses, pois, em geral, só a espessura do revestimento orgânico variava. Por conseguinte, apurou-se que as diferenças de custo de fabrico eram reduzidas.
(38)
Tal como foi reconhecido por esta parte na sua argumentação, na divulgação final, a Comissão forneceu mais dados pormenorizados, apresentados sob a forma de intervalo, incluindo dados relativos ao custo de fabrico, aos VAG e ao lucro do país análogo utilizados para calcular o valor normal, dados relativos ao nível global dos ajustamentos feitos ao valor normal, dados relativos ao valor normal final por grupo de tipos do produto, dados sobre a representatividade, e a natureza e os efeitos dos ajustamentos feitos ao valor normal.
(39)
Como resulta do exposto, a divulgação final, efetuada em conformidade com os requisitos do artigo 20.o do regulamento de base, permitiu às partes interessadas compreender em pormenor a metodologia adotada, em conformidade com o disposto no artigo 2.o do regulamento de base, tendo sido dada a todas as partes a oportunidade de apresentar observações sobre a divulgação final. Por conseguinte, concluiu-se que a divulgação estava completa e que os direitos de defesa das partes interessadas tinham sido inteiramente respeitados.
(40)
Uma parte alegou que a fonte dos encargos de venda, das despesas administrativas e de outros encargos gerais e do lucro, nos casos em que o valor normal fora calculado, teria ficado por esclarecer. Porém, no considerando 55 do regulamento provisório, explica-se que os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais do produtor canadiano, assim como a sua margem de lucro para os tipos do produto que se constatou serem lucrativos foram utilizados nos casos em que o valor normal teve de ser calculado. Em conformidade com o artigo 2.o, n.os 3 e 6, do regulamento de base, os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais e o lucro são baseados nos custos verificados e nas vendas no mercado interno verificadas no decurso de operações comerciais normais do produtor do país análogo.
(41)
À luz do que precede, confirmam-se os considerandos 50 a 55 do regulamento provisório.
4.5. Preço de exportação
(42)
Na ausência de quaisquer observações, confirma-se o teor do considerando 56 do regulamento provisório.
4.6. Comparação
(43)
Duas partes alegaram que a Comissão não forneceu informações suficientes no que se refere à comparabilidade dos tipos do produto e à sua representatividade a nível de cada tipo do produto.
(44)
Tal como explicado no considerando 35, a Comissão forneceu aos produtores-exportadores chineses todos os dados pertinentes que poderiam ser disponibilizados, tendo em conta as disposições em matéria de confidencialidade do regulamento de base. Informações mais pormenorizadas por tipo do produto foram efetivamente fornecidas na sequência desta alegação, apresentada após a divulgação provisória, incluindo os motivos pelos quais alguns tipos do produto não foram considerados representativos e, consequentemente, o valor normal teve de ser calculado.
(45)
Na sequência da visita de verificação ao produtor canadiano do país análogo, os valores normais para alguns tipos do produto foram ajustados em baixa, a fim de ter em conta as diferenças nas características físicas, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, alínea a), do regulamento de base, principalmente por se ter concluído que o revestimento orgânico utilizado pelo produtor canadiano em alguns tipos do produto era de qualidade diferente do utilizado pelos produtores-exportadores chineses. Estes ajustamentos resultaram num valor normal inferior para os tipos de produtos em causa.
(46)
Uma parte solicitou os montantes de cada um dos ajustamentos feitos ao valor normal. A fim de respeitar a confidencialidade dos dados fornecidos pelo produtor canadiano, esses dados puderam não ser fornecidos. No entanto, a percentagem global dos ajustamentos foi indicada na divulgação final, mostrando que o impacto dos ajustamentos foi reduzido.
(47)
Conforme estabelecido no considerando 37, mesmo nos casos em que foi eventualmente detetada alguma diferença, os tipos do produto vendidos no mercado interno assemelhavam-se, ainda assim, muito estreitamente aos tipos vendidos pelos produtores-exportadores chineses. Estes tipos do produto foram considerados similares em termos de qualidade do aço, largura e espessura do substrato utilizado, e tipo e massa do revestimento metálico utilizado.
(48)
Quando necessário, foi efetuado o ajustamento para ter em conta as diferenças nas características físicas, conforme estabelecido no considerando 45, devido a uma diferença na qualidade do revestimento orgânico utilizado em alguns tipos do produto. A fim de avaliar o valor de mercado da diferença, foi tida em conta a diferença de custo média relativamente ao tipo do produto mais semelhante, bem como os preços do mercado internacional.
(49)
A mesma parte inquiriu se os custos de transporte e de seguro foram incluídos nos VAG. Importa salientar que, uma vez que a comparação foi realizada no estádio à saída da fábrica, esses custos não foram incluídos.
(50)
Uma parte alegou que o seu pedido de ajustamento devia ter sido tido em conta em relação ao valor de três faturas, assim como em relação a uma determinada transação de venda, que não teria sido tida em conta. Esta alegação refere-se a uma compensação paga a um cliente relacionada com vendas efetuadas antes do período de inquérito, mas que tinham sido tratadas como um desconto sobre o valor dessas destas três faturas emitidas no período de inquérito, o que se traduziu por uma redução artificial do seu valor. A alegação da empresa foi aceite. O ajustamento pedido foi efetuado e a transação de venda, que foi erroneamente omitida, foi incluída no cálculo do preço de exportação.
(51)
Na ausência quaisquer outras observações, confirma-se o considerando 57 do regulamento provisório.
4.7. Margem de dumping
(52)
Na ausência de quaisquer observações a este respeito, é confirmada a metodologia, tal como estabelecida nos considerandos 58 e 59 do regulamento provisório.
(53)
Na sequência da divulgação provisória, a Comissão foi informada de que algumas empresas comerciais, que não produziram o produto em causa, tinham sido mencionadas no articulado do regulamento. Essas empresas comerciais foram agora retiradas do articulado e só os produtores-exportadores são presentemente mencionados.
(54)
Tendo em conta o ajustamento do valor normal e os ajustamentos insignificantes efetuados no preço de exportação, conforme referido nos considerandos 45 e 50, e na ausência de quaisquer outras observações, as margens de dumping definitivas, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União, do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Nome da empresa
Margem de dumping (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, e Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd e Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
48,9
Union Steel China
50,9
Outras empresas colaborantes
55,0
Empresas que não colaboraram no inquérito
68,1
(55)
Com base nos dados referidos no considerando 60 do regulamento provisório, a margem de dumping definitiva aplicável à escala nacional para a RPC foi estabelecida utilizando a margem de dumping mais elevada determinada para os tipos do produto representativos dos produtores-exportadores. Tendo em conta o ajustamento do valor normal, conforme estabelecido no considerando 45, os direitos de compensação decorrentes de subvenções à exportação instituídos sobre o mesmo produto no processo antissubvenções paralelo, e na ausência de outras observações, o nível de dumping à escala nacional é estabelecido em 68,1 % do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado.
5. PREJUÍZO
5.1. Produção da União e indústria da União
(56)
Na ausência de outras observações sobre a produção da União, confirmam-se os considerandos 63 a 64 do regulamento provisório.
5.2. Mercado da União
(57)
Na ausência de outras observações sobre o mercado da União, confirmam-se os considerandos 65 a 69 do regulamento provisório.
5.3. Consumo da União
(58)
Na sequência da publicação do regulamento provisório, algumas partes interessadas salientaram algumas incoerências nos dados relativos ao prejuízo publicados. A Comissão reexaminou os dados e reviu sempre que necessário os dados relativos à indústria da União no mercado da União. Se bem que esse facto tenha provocado algumas alterações nos valores indicados para determinados anos, as tendências e, consequentemente, as conclusões relativas a esses dados mantêm-se, em geral, inalteradas.
(59)
Após a revisão acima referida, o consumo total da União evoluiu do seguinte modo:
2008
2009
2010
PI
Consumo (em toneladas)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Índice (2008=100)
100
75
88
93
(60)
O consumo total no mercado da União decresceu 7 % durante o período considerado. Entre 2008 e 2009, registou-se uma diminuição de cerca de 25 %, principalmente resultante dos efeitos negativos globais da crise económica, e, especialmente, na indústria da construção. Depois disso, o consumo começou a recuperar e aumentou 18 pontos percentuais entre 2009 e o PI, mas encontrava-se ainda abaixo do nível inicial de 2008.
(61)
Na ausência de quaisquer observações relativas ao consumo da União, confirmam-se os considerandos 70 a 72 do regulamento provisório.
5.4. Importações na União e parte de mercado
(62)
As importações na União provenientes da RPC evoluíram da seguinte forma durante o período considerado. As percentagens de parte de mercado alteraram-se na sequência das alterações nos valores do consumo:
2008
2009
2010
PI
Volume das importações provenientes da RPC (toneladas)
472 988
150 497
464 582
702 452
Índice (2008=100)
100
32
98
149
Parte de mercado (%)
9,1
3,9
10,2
14,6
Índice (2008=100)
100
43
112
160
Fonte:
Eurostat
(63)
A alteração dos dados supra relativos ao consumo modificou a percentagem da parte de mercado das importações provenientes da RPC em relação aos dados publicados no regulamento provisório. A tendência continua, porém, a ser a mesma. A parte de mercado das importações provenientes da RPC aumentou de forma significativa, passando de 9,1 %, no início do período considerado, para 14,6 %, no final desse período. Após uma diminuição em 2009, refletindo a forte diminuição do consumo, devido à crise económica, as importações recuperaram a um ritmo muito rápido, com a parte de mercado a recuperar num ano para níveis de 2008, ou seja, para níveis anteriores à crise económica e, depois, no final do PI, para um nível significativamente superior.
5.4.1. Preços das importações e subcotação dos preços
(64)
Na sequência da divulgação, um produtor-exportador solicitou informações complementares sobre o cálculo da subcotação dos preços, nos casos em que não havia uma correspondência exata entre o tipo do produto exportado da RPC e o tipo do produto vendido no mercado da União pela indústria da União. Além disso, pediu informações sobre se tinha sido ou não efetuado um ajustamento para ter em conta diferenças físicas, no caso de não ter sido encontrada uma correspondência exata.
(65)
Quando não existia uma correspondência exata entre o tipo do produto exportado e o tipo do produto vendido pela indústria da União, a Comissão comparou o tipo do produto exportado com o tipo do produto que mais se assemelhava vendido pela indústria da União. Nestes casos, a comparação foi realizada com um tipo do produto muito semelhante, em que a única diferença era a espessura do substrato.
(66)
Sempre que existia mais de um tipo do produto muito semelhante, a Comissão comparou o tipo do produto exportado com o tipo do produto mais barato vendido no mercado da União Europeia, independentemente do facto de este tipo do produto mais barato ter um substrato mais espesso ou mais fino. Por conseguinte, não foi considerado necessário qualquer ajustamento para ter em conta as diferenças físicas.
(67)
Na ausência de outras observações sobre os preços das importações e a subcotação dos preços, confirmam-se os considerandos 78 a 81 do regulamento provisório.
6. SITUAÇÃO ECONÓMICA DA INDÚSTRIA DA UNIÃO
6.1. Observações preliminares
(68)
Na ausência de outras observações sobre as observações preliminares relativas à situação económica da indústria da União, as conclusões apresentadas nos considerandos 82 a 85 mantêm-se inalteradas.
6.2. Dados relativos à indústria da União no seu conjunto (indicadores macroeconómicos)
(69)
Na sequência da divulgação das conclusões provisórias dos considerandos 86 a 92, a Comissão atualizou as fontes de dados em que estas conclusões se basearam. Essa atualização não alterou de forma significativa os indicadores publicados no regulamento provisório e também não modificou as tendências em que se baseou a análise de prejuízo da Comissão. Em baixo, publicam-se os dados atualizados, nomeadamente:
6.2.1. Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
2008
2009
2010
PI
Volume de produção (toneladas)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Índice (2008=100)
100
79
90
90
Capacidade de produção (toneladas)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Índice (2008=100)
100
102
102
99
Utilização da capacidade (%)
74
57
65
68
Índice (2008=100)
100
77
88
92
Fonte:
denúncia e respostas ao questionário
(70)
Embora os dados tenham sido ligeiramente alterados, as tendências e as conclusões estabelecidas nos considerandos 87 e 88 do regulamento provisório não foram afetadas, sendo, por conseguinte, confirmadas. A produção diminuiu acentuadamente em 2009, recuperando parcialmente em 2010 e permanecendo estável no PI, mas mantendo-se ainda inferior aos níveis de 2008. A capacidade de produção manteve-se constante durante o período considerado, enquanto a utilização da capacidade diminuiu, acompanhando a tendência da produção.
6.2.2. Volume de vendas, parte de mercado e crescimento
2008
2009
2010
PI
Volume de vendas (toneladas)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Índice (2008=100)
100
77
90
88
Parte de mercado (%)
56,8
58,8
58,1
53,9
Índice (2008=100)
100
104
102
95
Fonte:
denúncia e respostas ao questionário
(71)
Em 2009, o volume de vendas da indústria da União a clientes independentes decresceu abruptamente em 23 %. Em 2010, o volume de vendas aumentou 13 pontos percentuais, mas baixou, depois, dois pontos percentuais no PI. Por conseguinte, são confirmadas as conclusões apresentadas nos considerandos 90 e 91 do regulamento provisório.
6.2.3. Emprego e produtividade
2008
2009
2010
PI
Emprego (ETI)
7 088
6 470
6 097
6 046
Índice (2008=100)
100
91
86
85
Produtividade (toneladas/ETI)
627
543
655
665
Índice (2008=100)
100
87
104
106
Fonte:
denúncia, respostas ao questionário e Eurofer
(72)
Se bem que os dados tenham sido ligeiramente alterados, são confirmadas as conclusões sobre o emprego conforme estabelecidas no considerando 92 do regulamento provisório.
6.3. Dados relativos aos produtores da União incluídos na amostra (indicadores microeconómicos)
(73)
Na sequência da divulgação das conclusões provisórias nos considerandos 93 a 108, a Comissão atualizou as fontes de dados em que se basearam essas conclusões. Essa atualização não alterou de forma significativa os indicadores publicados no regulamento provisório e também não modificou as tendências em que a análise de prejuízo da Comissão se baseou. Em baixo, publicam-se os dados atualizados, nomeadamente:
6.3.1. Preços unitários médios dos produtores representativos da União
(74)
Em 2009, após uma quebra de 21 % nos preços unitários a clientes independentes e da perda daí decorrente, o preço unitário começou a recuperar. Em 2010 e durante o PI, a indústria da União registou um aumento dos custos e só pôde aumentar moderadamente os preços para cobrir esses custos, o que foi suficiente apenas para manter a rendibilidade ao mesmo nível reduzido de 2010 e do PI. Todavia, daí resultou uma nova perda da parte de mercado, uma vez que os preços das importações chinesas subcotaram constantemente os preços da indústria da União.
2008
2009
2010
PI
Preço unitário na UE a clientes independentes (EUR/tonelada)
1 023
805
911
994
Índice (2008=100)
100
79
89
97
Custo unitário da produção (EUR/tonelada)
925
884
893
978
Índice (2008=100)
100
95
97
106
Fonte:
respostas verificadas aos questionários dos produtores incluídos na amostra
6.3.2. Rendibilidade, cash flow, investimentos e retorno dos investimentos
(75)
Este quadro é apresentado novamente aqui para facilidade de referência, dado que os dados e, consequentemente, as conclusões daí retiradas, não se alteraram.
2008
2009
2010
PI
Rendibilidade das vendas na UE a clientes independentes (% do volume de negócios das vendas)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Índice (2008=100)
100
- 138
41
39
Cash flow (euros)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Índice (2008=100)
100
64
46
62
Investimentos (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Índice (2008=100)
100
8
22
27
Retorno dos investimentos (%)
13,8
-13,9
5,9
6
Índice (2008=100)
100
- 101
43
44
Fonte:
respostas verificadas aos questionários dos produtores incluídos na amostra
6.3.3. Existências
(76)
Este quadro é apresentado novamente aqui para facilidade de referência, dado que os dados e, consequentemente, as conclusões daí retiradas, não se alteraram.
2008
2009
2010
PI
Existências finais (toneladas)
116 852
97 533
124 848
130 593
Índice (2008=100)
100
83
107
112
Fonte:
respostas verificadas aos questionários dos produtores incluídos na amostra
6.3.4. Emprego, salários e produtividade
(77)
Este quadro é apresentado novamente aqui para facilidade de referência, dado que os dados e, consequentemente, as conclusões daí retiradas, não se alteraram.
Custo médio da mão-de-obra por trabalhador (EUR/ produtores da UE incluídos na amostra)
60 959
57 892
58 637
62 347
Índice (2008=100)
100
95
96
102
Fonte:
respostas verificadas aos questionários dos produtores incluídos na amostra
6.3.5. Uso cativo e vendas cativas
2008
2009
2010
PI
Uso cativo e vendas cativas (toneladas)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Índice (2008=100)
100
80
87
85
Parte de mercado (%)
22
24
22
20
Índice (2008=100)
100
108
99
92
Fonte:
denúncia e respostas verificadas aos questionários dos produtores incluídos na amostra
2008
2009
2010
PI
Uso cativo e vendas cativas (EUR/toneladas)
962
802
901
965
Índice (2008=100)
100
83
94
100
Fonte:
respostas verificadas aos questionários dos produtores incluídos na amostra
(78)
Não obstante as correções introduzidas nos dados publicados no regulamento provisório, as conclusões relativas ao uso cativo e às vendas cativas mantiveram-se inalteradas. O valor médio por tonelada de vendas cativas manteve-se estável durante o período considerado, sendo 3 % inferior ao preço de venda dos produtores da União incluídos na amostra a clientes independentes, no PI.
6.4. Conclusão sobre o prejuízo
(79)
Com base no que precede, confirmam-se as conclusões provisórias dos considerandos 110 a 113 do regulamento provisório.
(80)
Na sequência da publicação do regulamento provisório, duas partes manifestaram-se alegando que os dados mais recentes são mais pertinentes para a determinação do prejuízo e que a Comissão não deveria ter tomado o ano de 2008 como ponto de partida da análise de prejuízo, mas sim 2009. Declararam que a jurisprudência da OMC sublinhou que os dados mais recentes são mais pertinentes para a determinação do prejuízo do que os dados históricos, e que os resultados de uma comparação de dois períodos distintos dependem muito dos anos utilizados, já que um ano de diferença pode ocasionar um resultado distinto. Assim, uma comparação de 2009 até ao final do PI mostra uma tendência diferente da de uma comparação do início do período considerado até ao final do PI.
(81)
Esta exigência não foi aceite. O período considerado foi definido, de acordo com a prática habitual e as recomendações da OMC, como um período objetivo de três a quatro anos que termina no final do período de inquérito, que, por sua vez, é um período de 12 meses que termina tão próximo quanto possível da data de início.
(82)
Mesmo se o período considerado tivesse tido início em 2009, a conclusão sobre a existência de um importante prejuízo continuaria a ser válida. Com as importações a aumentar durante o período, a indústria da União não tinha atingido o seu lucro-alvo, apesar do aumento dos volumes de produção e dos volumes de vendas, e do aumento da produtividade. Dado que o consumo aumentou após 2009, esse aumento foi coberto pelas importações provenientes da China e não pela indústria da União, que perdeu parte de mercado entre 2009 e o final do PI.
7. NEXO DE CAUSALIDADE
7.1. Efeito das importações objeto de dumping
(83)
Na ausência de observações, confirmam-se as conclusões provisórias apresentadas nos considerandos 115 a 119 do regulamento provisório.
7.2. Efeito de outros fatores
7.2.1. Importações provenientes de países terceiros
País
2008
2009
2010
PI
Coreia do Sul
Volume (toneladas)
228 123
226 568
173 935
237 164
Índice (2008=100)
100
99
76
104
Parte de mercado (%)
4,4
5,8
3,8
4,9
Índice (2008=100)
100
133
87
112
Preço médio
901
727
846
903
Índice (2008=100)
100
81
94
100
Índia
Volume (toneladas)
159 999
149 138
155 384
141 391
Índice (2008=100)
100
93
97
88
Parte de mercado (%)
3,1
3,8
3,4
2,9
Índice (2008=100)
100
125
111
95
Preço médio
932
667
773
824
Índice (2008=100)
100
72
83
88
Outros países
Volume (toneladas)
249 151
158 461
124 319
167 007
Índice (2008=100)
100
64
50
67
Parte de mercado (%)
4,8
4,1
2,7
3,5
Índice (2008=100)
100
85
57
72
Preço médio
951
809
924
955
Índice (2008=100)
100
85
97
100
Total de todos os países terceiros exceto RPC
Volume (toneladas)
637 274
534 167
453 637
545 562
Índice (2008=100)
100
84
71
86
Parte de mercado (%)
12,3
13,8
10,0
11,3
Índice (2008=100)
100
112
81
92
Preço médio
929
735
842
898
Índice (2008=100)
100
79
91
97
Fonte:
Eurostat
(84)
Dadas as pequenas alterações introduzidas nos dados da indústria da União, os dados sobre as partes de mercado das importações provenientes de países terceiros foram também ligeiramente afetados.
(85)
Algumas partes interessadas contestaram a decisão da Comissão de dar início a um inquérito apenas contra a China, e não contra a Índia e a Coreia do Sul, apesar de os volumes de importação e as tendências de preços corresponderem aos da RPC.
(86)
Como estabelecido nos considerandos 120 a 122 do regulamento provisório, os volumes das importações provenientes da Índia diminuíram durante o período considerado, as importações provenientes da Coreia do Sul aumentaram apenas 4 %. Os preços da Índia baixaram 12 % e os da Coreia do Sul permaneceram estáveis, mas sempre superiores aos da China. Por conseguinte, o argumento é rejeitado, uma vez que a Comissão não recebeu quaisquer elementos de prova ou alegação de dumping e do prejuízo daí resultante relativamente a esses países.
(87)
Por conseguinte, são confirmadas as conclusões estabelecidas nos considerandos 120 a 122 do regulamento provisório.
7.2.2. Resultados das exportações da indústria da União
2008
2009
2010
PI
Exportações, Eurostat (toneladas)
669 790
612 204
580 477
605 760
Índice (2008=100)
100
91
87
90
Preço médio (EUR/tonelada)
1 068
937
995
1 092
Índice (2008=100)
100
88
93
102
Exportações pelos produtores da União incluídos na amostra
53 542
46 516
48 102
46 228
Índice (2008=100)
100
87
90
86
Preço médio de venda (EUR/tonelada)
1 086
826
984
1 132
Índice (2008=100)
100
76
91
104
Fonte:
Eurostat e respostas ao questionário
(88)
Na ausência de observações sobre os resultados das exportações da indústria da União, são confirmadas as conclusões dos considerandos 123 a 124.
7.2.3. Importações provenientes da RPC pela indústria da União
(89)
Algumas partes interessadas continuaram a apresentar alegações de que, contrariamente ao indicado no considerando 125 do regulamento provisório, os volumes de importação da indústria da indústria da União provenientes da RPC representavam cerca de 40 % do total das importações provenientes da RPC. Não foram fornecidos quaisquer elementos de prova relativos a essa alegação, não podendo esta ser confirmada. A alegação é, portanto, rejeitada.
(90)
Na sequência da divulgação final, um importador alegou que a indústria da União estava a importar grandes quantidades do produto em causa da RPC e utilizou os seus dados de revenda para o demonstrar.
(91)
O facto de a indústria da União ter importado quantidades do produto em causa da RPC não é contestado. Todavia, mesmo utilizando os dados do próprio importador, o volume alegado é inferior a 1 % do total das importações provenientes da RPC, sendo portanto negligenciável. Conforme referido no considerando 125 do regulamento provisório, as importações provenientes da RPC efetuadas pela indústria da União representaram 2-3 % das importações totais durante o período de inquérito.
(92)
Assim sendo, são confirmadas as conclusões estabelecidas no considerando 125 do regulamento provisório.
7.2.4. Uso cativo e vendas cativas
(93)
Na sequência da divulgação das conclusões, a CISA alegou novamente que a indústria da União disponibilizou ARO às suas empresas coligadas a jusante, a um preço "subvencionado", subcotando assim os seus concorrentes no segmento a jusante. No entanto, não foram fornecidos quaisquer elementos de prova que levassem a Comissão a alterar a sua conclusão exposta no considerando 127 do regulamento provisório, ou seja, que a diferença de preços entre as vendas coligadas e independentes era reduzida (2 %) e que não se tratava de um caso de um prejuízo autoinfligido.
(94)
A CISA também contestou os dados sobre os custos de produção de ARO e, consequentemente, o preço dos ARO para as partes coligadas. Dado o preço de venda das bobinas galvanizadas por imersão a quente, uma matéria-prima utilizada no fabrico dos ARO, alega que o custo de produção dos ARO durante o período de inquérito não poderia exceder 900 euros/tonelada.
(95)
Embora a Comissão não conteste os dados fornecidos pela CISA no que diz respeito ao custo de produção das bobinas galvanizadas por imersão a quente, o custo de produção dos ARO foi verificado em todos os produtores da União incluídos na amostra. A Comissão está convencida de que o custo total da produção (matérias-primas, transformação, revestimento, VAG, custos financeiros, etc.) é o estabelecido no considerando 74.
(96)
A CISA alegou, então, que a venda dos ARO a partes coligadas é efetuada com prejuízo e, por conseguinte, é uma causa de prejuízo para a indústria da União. Esta alegação baseia-se numa comparação entre o custo total da produção (978 euros/tonelada) e o preço médio da venda coligada (965 euros/tonelada).
(97)
Embora esteja correto que uma simples comparação matemática sugeriria que as vendas coligadas foram efetuadas com prejuízo, tal pressuporia que a indústria da União incorreria no mesmo nível de VAG e outras despesas gerais relativas a vendas, no que respeita tanto às suas vendas cativas como às suas vendas independentes. Como referido no considerando 105 do regulamento provisório, as vendas a partes coligadas foram efetuadas numa base de "custo adicional", pelo que a indústria da União estava a recuperar os seus custos nestas vendas.
(98)
Na ausência de outras observações sobre este ponto, confirmam-se as conclusões dos considerandos 126 a 127 do regulamento provisório.
7.2.5. Crise económica
(99)
Após o prazo para a apresentação de observações sobre a divulgação final, uma parte interessada chamou a atenção para o encerramento anunciado de uma fábrica na Bélgica, bem como para o facto de circunstâncias excecionais estarem a causar dificuldades à produção normal e à expedição a partir de outras instalações na Bélgica. A parte interessada alegou que tal mostraria a falta de segurança do aprovisionamento de ARO na UE, sendo essa uma razão para permitir que os importadores e utilizadores se abastecessem livremente de ARO na UE e na China.
(100)
Estes argumentos foram rejeitados. Atendendo a que a utilização da capacidade na UE é reduzida, o problema não é o aprovisionamento, já que a indústria da União tem capacidade disponível suficiente. De qualquer das formas, as instalações que irão encerrar na Bélgica não fabricavam ARO. A segurança do aprovisionamento é certamente importante, mas os direitos propostos no caso em apreço não são concebidos para interromper o abastecimento de ARO em proveniência da China, destinando-se simplesmente a impedir que esse abastecimento seja objeto de dumping no mercado da União.
(101)
Na ausência de outras observações sobre este ponto, confirmam-se as conclusões dos considerandos 128 a 129 do regulamento provisório.
7.2.6. Sobrecapacidade estrutural
(102)
Algumas partes defenderam ainda que os produtores da União tinham uma sobrecapacidade estrutural, excedendo o consumo total da União. A alegação tinha sido apresentada numa fase anterior, pelo que foi analisada nos considerandos 130 a 132 do regulamento provisório. Na ausência de elementos de prova adicionais sobre este ponto, é, por conseguinte, confirmada a conclusão formulada nesses considerandos.
7.2.7. Aumento do custo de produção
(103)
Algumas partes afirmaram também que o aumento do custo de produção durante o período considerado teria sido uma fonte de prejuízo para os produtores da União. Os dados supra mostram que o custo de produção, em média, aumentou apenas 6 %. Na ausência de importações objeto de dumping provenientes da RPC, a indústria da União deveria ser capaz de repercutir esse aumento nos seus clientes, no entanto, os preços baixaram 3 %. A alegação de que o custo de produção teria sido uma causa de prejuízo é, por conseguinte, rejeitada.
7.3. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(104)
À luz do que precede, confirmam-se as conclusões provisórias, tal como estabelecidas nos considerandos 133 a 136 do regulamento provisório, de que as importações objeto de dumping provenientes da RPC causaram um prejuízo importante à indústria da União, na aceção do artigo 3.o, n.o 6, do regulamento de base. Confirmam-se, igualmente, as conclusões provisórias sobre os efeitos de outros fatores conhecidos que poderiam ter causado prejuízo à indústria da União: esses fatores não são contudo suficientes para quebrar o nexo de causalidade estabelecido entre as importações objeto de dumping provenientes da RPC e o prejuízo sofrido pela indústria da União.
8. INTERESSE DA UNIÃO
8.1. Indústria da União
(105)
Após a divulgação das conclusões provisórias, não foram recebidas novas observações ou informações relativas ao interesse dos produtores da União. Por conseguinte, confirmam-se os considerandos 138 a 143 do regulamento provisório sobre o interesse destas partes interessadas.
8.2. Importadores, comerciantes e utilizadores
(106)
Foram recebidas observações de importadores e de outras partes interessadas na sequência da divulgação final, não tendo sido recebidas, no entanto, novas observações ou informações relativas ao interesse dos importadores, comerciantes ou utilizadores. Por conseguinte, confirmam-se as conclusões provisórias dos considerandos 144 a 152 do regulamento provisório sobre o interesse dessas partes.
8.3. Conclusão sobre o interesse da União
(107)
Tendo em conta o que precede, confirmam-se as conclusões provisórias sobre o interesse da União, isto é, não existem razões imperiosas que impeçam a instituição de medidas definitivas sobre as importações de ARO originários da RPC.
9. MEDIDAS ANTI-DUMPING DEFINITIVAS
9.1. Nível de eliminação do prejuízo
(108)
Após a divulgação provisória, duas partes interessadas alegaram que os dados facultados não forneceriam informações e explicações suficientes sobre o cálculo das margens de subcotação dos preços e dos custos. Como explicado na divulgação provisória, alguns valores não foram divulgados por razões de confidencialidade, dado que o modelo em causa era apenas fabricado por um ou dois produtores da União. Na fase de divulgação final, foram divulgados valores, sob a forma de intervalos, relativamente a esses modelos.
(109)
As partes interessadas também contestaram a utilização de 6,7 % como lucro-alvo da indústria da União no cálculo da margem de prejuízo. Alegaram que esse lucro seria exagerado e irrealista, atendendo ao atual contexto económico, e que 2008 não era um ano representativo para a rendibilidade, uma vez que teria sido um ano excecional para a indústria siderúrgica.
(110)
Esta alegação é rejeitada. Em primeiro lugar, a rendibilidade no que se refere aos ARO foi, na verdade, mais elevada antes de 2008 do que em 2008, o que contradiz a alegação de que 2008 teria sido um ano excecional. Em segundo lugar, o lucro-alvo é o lucro que pode ser obtido na ausência de importações objeto de dumping. O ano de 2008 foi o último ano em que os efeitos plenos das importações objeto de dumping ainda não se tinham feito sentir na indústria da União, sendo, por isso uma base adequada para estabelecer o lucro-alvo.
(111)
Na sequência da divulgação final, as partes interessadas contestaram novamente a percentagem de 6,7 % enquanto lucro-alvo da indústria da União, bem como a indicação de 2008 como ano representativo em termos de rendibilidade. Este argumento é rejeitado, uma vez que não foram facultados quaisquer elementos de prova sobre o eventual lucro da indústria da União em 2008, na ausência da crise financeira. Além disso, o argumento de que o lucro realizado pela indústria da União em 2008 teria sido afetado pela crise financeira, fazendo de 2008 um ano excecional, parece apontar para o facto de o lucro realizado em 2008 ter sido inferior ao que a indústria esperaria num ano normal.
(112)
As partes interessadas apontaram também para o facto de os volumes de importação provenientes da RPC terem registado os seus níveis mais baixos em 2009 e não em 2008. Contudo, uma vez que a indústria da União não foi rentável em 2009, não é possível utilizar os dados relativos a 2009 para estabelecer um lucro-alvo para a indústria da União.
(113)
A CISA alegou ainda que o lucro das vendas a clientes independentes em 2008 não pode ser utilizado como lucro-alvo, já que esse ano regista a diferença de preço mais elevada entre vendas coligadas e vendas independentes. Este argumento foi rejeitado, uma vez que essa diferença de preços não é pertinente para o cálculo do lucro das vendas a clientes independentes.
(114)
A CISA propôs, então, que o lucro-alvo para as vendas de ARO a partes independentes na União fosse calculado com base na média do lucro global da empresa multinacional ArcelorMittal nos anos de 2010 e 2011. Esta empresa foi rejeitada enquanto fonte fiável para o lucro com as vendas de ARO na União na ausência de importações objeto de dumping, uma vez que o lucro de todo o grupo ArcelorMittal a nível mundial não é claramente representativo do lucro com as vendas de ARO na União.
(115)
As partes interessadas contestaram igualmente os custos pós-importação utilizados para calcular os direitos provisórios, por estes se basearem nos dados de apenas um importador. A Comissão verificou um segundo importador, numa fase posterior, tendo os seus dados sido agora utilizados para calcular os custos pós-importação. Ao utilizar uma média das duas empresas, estes custos diminuíram agora ligeiramente, pelo que as margens de prejuízo aumentaram em conformidade.
(116)
Uma parte interessada contestou o método utilizado pela Comissão para o cálculo da margem de subcotação das vendas. No entanto, essa contestação baseou-se no pressuposto erróneo de que a Comissão teria calculado a margem de subcotação das vendas, subtraindo o lucro médio da indústria da União no PI (2,6 %) ao preço de mercado, a fim de atingir o "ponto de equilíbrio" (ou seja, um preço que resultaria num lucro zero), e adicionando depois o lucro-alvo a este "ponto de equilíbrio".
(117)
A Comissão calculou a margem de subcotação das vendas adicionando o lucro-alvo ao custo de produção de cada tipo do produto. O método sugerido por esta parte interessada é incorreto, já que o lucro médio de 2,6 % não foi atingido automaticamente em cada venda de cada modelo por todas as empresas cujos dados foram utilizados.
(118)
Uma parte interessada contestou igualmente os cálculos do prejuízo efetuados pela Comissão. Como a parte em questão não teve pleno acesso aos dados utilizados pela Comissão para calcular a margem de prejuízo, tentou calculá-la por si, com base no conhecimento que tinha da diferença de preço no mercado entre o substrato com revestimento de liga de alumínio e zinco e o substrato com revestimento de zinco, que tinha calculado em 50 dólares americanos por MT. Este "recálculo" baseado em dados incompletos sobre os ARO resultou numa margem de prejuízo inferior à calculada e divulgada pela Comissão.
(119)
Os seus argumentos foram rejeitados, porque, na sequência de uma análise dos dados completos tanto dos produtores-exportadores como da indústria da União, não foi possível encontrar a alegada diferença de preços. Por conseguinte, convém sublinhar que os dados utilizados pela parte interessada estavam incompletos, não sendo assim fiáveis para efeitos de reprodução dos cálculos de prejuízo da Comissão.
(120)
São, pois, confirmados os considerandos 154 a 158 do regulamento provisório.
9.2. Medidas definitivas
(121)
Atendendo às conclusões alcançadas no que diz respeito ao dumping, prejuízo, nexo de causalidade e interesse da União, e em conformidade com o artigo 9.o, n.o 4, do regulamento de base, deve ser instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de ARO originários da RPC, ao nível da mais baixa das margens de dumping e prejuízo estabelecidas, de acordo com a regra do direito inferior. Neste caso, a taxa do direito deverá ser fixada, portanto, ao nível do prejuízo constatado.
(122)
Sete empresas não incluídas na amostra colaboraram no inquérito anti-dumping, mas não no inquérito antissubvenções que decorreu em paralelo. Para estas empresas, a taxa do direito anti-dumping é fixada ao nível zero. No inquérito antissubvenções, estas empresas ficarão sujeitas ao direito residual.
(123)
Para garantir a igualdade de tratamento entre os eventuais novos produtores-exportadores e as empresas colaborantes não incluídas na amostra, deve prever-se a aplicação do direito médio ponderado, a que estas últimas estão sujeitas, a quaisquer novos produtores que, de outra forma, não teriam direito a um reexame ao abrigo do artigo 11.o, n.o 4, do regulamento de base, já que o artigo 11.o, n.o 4, não se aplica quando se recorre a amostragem.
(124)
Com base no que precede, as taxas de aplicação desse direito são as seguintes:
Nome da empresa
Margem de subvenção (%)
Margem de dumping (%)
Margem de prejuízo (%)
Direito de compensação (%)
Direito anti-dumping (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, e Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd e Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Outras empresas colaborantes no inquérito anti-dumping (com exceção das empresas sujeitas ao direito residual previsto no Regulamento de Execução (UE) N.o 215/2013 antissubvenções paralelo) (3)
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Empresas não colaborantes
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. COBRANÇA DEFINITIVA DO DIREITO PROVISÓRIO
(125)
Tendo em conta a amplitude da margem de dumping constatada e atendendo ao nível do prejuízo causado à indústria da União, e ao facto de não terem sido instituídas medidas provisórias no âmbito do inquérito antissubvenções paralelo, considera-se necessário que os montantes garantidos pelo direito anti-dumping provisório instituído pelo regulamento provisório sejam cobrados definitivamente até ao montante do direito provisório instituído. Nestas circunstâncias, deverá proceder-se à cobrança definitiva do direito provisório às taxas previstas no artigo 1.o, n.o 2, do Regulamento privisório. No entanto, devem ser liberados os montantes provisoriamente garantidos para os produtos com um substrato com um revestimento metálico de crómio ou estanho,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de determinados produtos de aço com revestimento orgânico, ou seja, produtos laminados planos, de aço ligado e não ligado (não incluindo aço inoxidável), pintados, envernizados ou revestidos de plástico em pelo menos um dos lados, com exclusão dos chamados "painéis sanduíche", do tipo utilizado para aplicações de construção e constituídos por duas chapas metálicas exteriores com um núcleo estabilizador de material de isolante, e com exclusão dos produtos com um revestimento final de poeiras de zinco (uma tinta rica em zinco, contendo, em peso, 70 % ou mais de zinco), e com exclusão dos produtos com um substrato com um revestimento metálico de crómio ou estanho, atualmente classificados nos códigos NC ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (códigos TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 e 7226997091), e originários da República Popular da China.
2. São estabelecidas as seguintes taxas do direito anti-dumping definitivo:
Empresa
Direito (%)
Código adicional TARIC
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, e Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd e Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd.
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
16,2
B334
Todas as outras empresas
13,6
B999
3. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
Os montantes garantidos pelo direito anti-dumping provisório ao abrigo do Regulamento (UE) n.o 845/2012 são cobrados a título definitivo à taxa fixada no artigo 1.o do mesmo regulamento. No entanto, devem ser liberados os montantes provisoriamente garantidos para os produtos com um substrato com um revestimento metálico de crómio ou estanho.
Artigo 3.o
Se um produtor da República Popular da China fornecer à Comissão elementos de prova suficientes de que não exportou as mercadorias descritas no artigo 1.o, n.o 1, originárias da República Popular da China durante o período de inquérito (1 de outubro de 2010 a 30 de setembro de 2011); que não está coligado com um exportador ou produtor sujeito às medidas instituídas pelo presente regulamento e que, após o termo do período de inquérito, exportou efetivamente as mercadorias em causa ou subscreveu uma obrigação contratual e irrevogável de exportação de uma quantidade significativa dessas mercadorias para a União, o Conselho, deliberando por maioria simples sob proposta da Comissão, pode, depois de ter consultado o Comité Consultivo, alterar o artigo 1.o, n.o 2, a fim de atribuir ao referido produtor o direito aplicável aos produtores colaborantes não incluídos na amostra.
Artigo 4.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 11 de março de 2013.