PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/82
ze dne 21. ledna 2015,
kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 a částečných prozatímních přezkumů podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1193/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové, v současnosti kódů KN 2918 14 00 a ex 2918 15 00, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla formu cla ad valorem v rozsahu mezi 6,6 % a 42,7 %.
(2)
Evropská komise (dále jen „Komise“) rozhodnutím 2008/899/ES (3) přijala cenové závazky nabídnuté šesti vyvážejícími čínskými výrobci (včetně skupiny vyvážejících vývozců) společně s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií.
(3)
Komise rozhodnutím 2012/501/EU (4) vypověděla závazek nabídnutý jedním vyvážejícím výrobcem, tj. společností Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (dále jen „Laiwu“).
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) původních opatření obdržela Komise dne 2. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala společnost SA Citrique Belge a Jungbunzlauer Austria AG („dále jen žadatelé“) jménem výrobců představujících 100 % výroby kyseliny citronové v Unii.
(5)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
1.3 Žádost o částečný prozatímní přezkum
(6)
Žadatelé rovněž podali žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který je omezen na posouzení dumpingu, pokud jde o společnost Laiwu. Žadatelé poskytli důkazy prima facie o tom, že od posledního období šetření společnost Laiwu zvýšila výrobní kapacitu a rozšířila sortiment výrobků.
(7)
Vzhledem k tomu, že společnosti Laiwu bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, žadatelé poskytli výpočet dumpingového rozpětí založený na srovnání početně zjištěné běžné hodnoty (výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk) v ČLR při údajné absenci reprezentativního domácího prodeje a cen společnosti Laiwu při vývozu do Unie. Výpočet ukázal, že dumpingové rozpětí je zjevně vyšší než současná úroveň opatření. Žadatelé proto tvrdili, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu by stávající úroveň opatření založená na dříve stanovené úrovni dumpingu byla nedostatečná. Žadatelé rovněž tvrdili, že společnost Laiwu již nemusí být způsobilá pro zacházení jako v tržním hospodářství.
1.4 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímních přezkumů
(8)
Dne 30. listopadu 2013 zahájila Komise antidumpingové šetření týkající se dovozu kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“) a zveřejnila oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“). Zahájení sestávalo z:
-
přezkumu před pozbytím platnosti, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení,
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu společnosti Laiwu, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení,
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání formy opatření, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na újmu, který byl na podnět Komise zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
1.5 Zúčastněné strany
(9)
V oznámení o zahájení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. Navíc Komise výslovně informovala žadatele, známé vyvážející výrobce, čínské orgány, známé dovozce a uživatele o zahájení přezkumů a vyzvala je k participaci. V oznámení o zahájení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o Kanadě jako o třetí zemi s tržní ekonomikou („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Proto Komise o zahájení rovněž informovala výrobce v Kanadě a vyzvala je k participaci.
(10)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.6 Výběr vzorku
(11)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců a dovozců v souladu s článkem 17 základního nařízení.
1.6.1 Výběr vzorku dovozců
(12)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení.
(13)
Šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři dovozce, kteří nejsou ve spojení, na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vedla konzultace se všemi známými dotčenými dovozci ohledně výběru vzorku. Žádná z nich nepředložila připomínky.
1.6.2 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(14)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli veškeré informace uvedené v oznámení o zahájení. Kromě toho Komise požádala stálou misi ČLR při Evropské unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(15)
Devět vyvážejících výrobců v dotčené zemi, z nichž dva jsou vzájemně ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem ke složitosti věci a struktuře dotčeného odvětví Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. Žádný z vyvážejících výrobců se k výběru vzorku nevyjádřil. Sedm z devíti vyvážejících výrobců poskytlo odpovědi na dotazník a dva svoji spolupráci ukončili.
1.7 Formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství
(16)
Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise společnosti Laiwu formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
1.8 Odpovědi na dotazník
(17)
Komise zaslala dotazníky sedmi spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, aby posoudila pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu. Sedm vyvážejících výrobců odpovědělo. Komise zaslala dotazník společnosti Laiwu k posouzení trvalé povahy změněných okolností, pokud jde o dumping. Společnost odpověděla.
1.9 Inspekce na místě
(18)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a) výrobci v Unii
-
S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgie,
-
Jungbunzlauer Austria AG, Vídeň, Rakousko,
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Německo;
b) dovozci
-
Azelis SA, Luxemburk, Lucembursko,
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Německo;
c) uživatelé
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Francie,
-
Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Švýcarsko,
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nizozemsko;
d) vyvážející výrobci v ČLR
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu,
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu,
-
RZBC Group, Rizhao,
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang;
e) výrobci ve srovnatelné zemi
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.
1.10 Období přezkumného šetření a posuzované období
(19)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů význačných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem je kyselina citronová (včetně látky trinatrium-citrát dihydrát) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(21)
Kyselina citronová se používá jako okyselující prostředek a regulátor pH s širokou paletou použití, například v nápojích, potravinách, rozpouštědlech, kosmetických přípravcích a léčivech. Hlavními surovinami pro její výrobu jsou cukr/melasa, tapioka, kukuřice nebo glukóza (získaná z obilovin) a různá činidla používaná pro submerzní mikrobiální fermentaci sacharidů.
2.2 Obdobný výrobek
(22)
Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní užití:
1)
dotčený výrobek;
2)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR;
3)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na tuzemském trhu Kanady, která posloužila jako srovnatelná země, a
4)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.
(23)
Komise proto rozhodla, že tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Pravděpodobnost pokračování dumpingu v rámci přezkumu před pozbytím platnosti
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR případně pozbyla platnosti.
3.1.1 Běžná hodnota
- Srovnatelná země
(25)
Vzhledem k tomu, že ČLR je považována za zemi bez tržního hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím, a to v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Pro tento účel bylo nutné vybrat srovnatelnou zemi (viz 9. bod odůvodnění výše).
(26)
V oznámení o zahájení Komise informovala zúčastněné strany, že jako o vhodné srovnatelné zemi uvažuje o Kanadě, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Žádná z nich nepředložila připomínky.
(27)
Při původním šetření posloužila jako srovnatelná země Kanada. Vzhledem k tomu, že kanadskou společností ochotnou spolupracovat byl jediný výrobce kyseliny citronové v Kanadě, ve spojení s jedním z výrobců, kteří podali podnět, zkoumala Komise možnosti spolupráce u ostatních známých vyrábějících zemí, jako jsou USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina. Ochotu spolupracovat projevila jedna brazilská a jedna thajská společnost, ale nakonec na dotazník neodpověděly. Požadované informace poskytl pouze jediný kanadský výrobce kyseliny citronové.
(28)
Na rozdíl od USA, Brazílie, Thajska a Ukrajiny se v Kanadě v současnosti nevztahují na dovoz kyseliny citronové žádná antidumpingová cla. Kromě toho činí smluvní celní sazba 0 % (7).
(29)
Jelikož na kanadském trhu panuje volná hospodářská soutěž, dospěla Komise k závěru, že Kanada je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodeje na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.
(30)
Jeden typ výrobku nebyl ve srovnatelné zemi vyráběn a prodáván, a nemohl tedy být srovnán s uvedeným typem výrobku vyráběným v ČLR a vyváženým do Unie. Proto musela být běžná hodnota pro tento typ výrobku zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „dodatečné náklady“) a za zisk.
3.1.2 Vývozní cena
(31)
Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii. Všichni spolupracující vyvážející výrobci kromě společnosti Laiwu vyváželi do Unie přímo nezávislým odběratelům za podmínek závazku.
3.1.3 Srovnání
(32)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu.
(33)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(34)
U spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(35)
Na základě toho se zjistilo, že se během OPŠ dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením, pohybovalo ve výši až 38 %.
(36)
Úroveň spolupráce byla vysoká, protože vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během OPŠ téměř celý celkový vývoz do Unie.
(37)
Tento výpočet prokázal dumping dokonce i v případě vyvážejících výrobců, na které se vztahují závazky. Je třeba připomenout, že minimální dovozní cena (dále jen „MDC“) v závazcích vycházela z ceny nepůsobící újmu (pravidlo nižšího cla), a proto závazky nedokázaly zcela odstranit dumping zjištěný při původním šetření.
3.2 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.2.1 Pravděpodobnost pokračování dumpingu
(38)
Pokud jde o stanovení vývozních cen, současné šetření se snažilo zjistit, zda je pravděpodobné přetrvávání dumpingu. Stanovení vývozních cen nemůže být omezeno pouze na přezkum počínání vývozců v minulosti, alemusí též zkoumat pravděpodobný vývoj vývozních cen v budoucnosti. Jinými slovy, je třeba stanovit, zda jsou vývozní ceny z minulosti spolehlivým ukazatelem vývozních cen do budoucna. V této souvislosti je třeba připomenout, že pět společností vyváží do Unie v rámci závazků. Komise proto zkoumala, zda existence takových závazků ovlivnila výši minulých vývozních cen natolik, že by tyto ceny byly pro stanovení budoucího vývoje vývozu nespolehlivé.
(39)
Za účelem přezkoumání spolehlivosti vývozních cen do Unie vzhledem k existenci závazků byly analyzovány vývozní ceny do Unie v souvislosti s MDC stanovenou v rámci závazků. Prakticky bylo zapotřebí zjistit, zda byly vývozní ceny do Unie stanoveny na určité úrovni především kvůli MDC stanovené v závazcích, a zda jsou tedy udržitelné, či nikoli. V tomto ohledu Komise zkoumala, zda byly na základě váženého průměru na úrovni jednotlivých společností vývozní ceny do Unie podstatně vyšší než MDC, či nikoli. Komise rovněž zvažovala, jak tyto ceny souvisely s cenami za vývoz do třetích zemí.
(40)
V případě všech podnikajících společností byly vývozní ceny do Unie v průměru na úrovni minimální dovozní ceny. Kromě toho byly jejich vývozní ceny do Unie výrazně vyšší než vývozní ceny do třetích zemí. V důsledku toho je velmi pravděpodobné, že při neexistenci závazků by se vývozní ceny do Unie přiblížily úrovni vývozních cen do jiných třetích zemí.
(41)
Ceny podnikajících společností, na které se vztahují závazky, při vývozu do Unie během OPŠ se proto považovaly za ovlivněné cenovými závazky a tedy za nedostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro stanovení, zda dumping bude pokračovat, v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti.
(42)
Vzhledem k neexistenci spolehlivé vývozní ceny těchto čínských vyvážejících výrobců, a to v tomto případě kvůli existenci závazků, Komise uvažovala o další možnosti stanovit vývozní cenu za účelem posouzení, zda je pravděpodobné, že bude dumping pokračovat. Vzhledem k tomu, že spolupracující vyvážející výrobci prodávali kyselinu citronovou na světovém trhu, zkoumala Komise, zda byly vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné všemi třetími zeměmi během OPŠ dumpingové.
(43)
Komise porovnala tyto vývozní ceny s běžnou hodnotou stanovenou ve srovnatelné zemi (viz 26. bod odůvodnění a násl.). Takto stanovená dumpingová rozpětí se pohybují v rozmezí od 43 % do 85 %. Tato dumpingová rozpětí jsou vyšší než ta, která byla stanovena na základě cen při vývozu do Unie během OPŠ (viz 36. bod odůvodnění výše).
3.2.2 Výrobní kapacita a spotřeba v dotčené zemi
(44)
V žádosti o přezkum žadatelé odhadli, že nevyužitá kapacita na výrobu kyseliny citronové v ČLR je vyšší než celková roční poptávka EU po kyselině citronové. Celková kapacita na výrobu kyseliny citronové se odhadovala na 1 800 000 tun. Komise se domnívá, že žadatelé volnou kapacitu nadhodnotili.
(45)
Šetření nicméně ukázalo, že volná kapacita čínských vyvážejících výrobců je značná. Volná kapacita spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR dosahuje přibližně 192 000 tun, což odpovídá zhruba 41 % spotřeby EU.
(46)
Ve studii věnované tomuto odvětví - IHS Chemical Economics Handbook (8) -, na kterou se během šetření odvolávaly různé strany - se kromě toho odhaduje, že celková roční kapacita v ČLR se v roce 2012 pohybovala na úrovni několikrát přesahující celkovou spotřebu na trhu Unie. ČLR představovala „59 % světové výroby v roce 2012; zároveň v roce 2012 představovala 69 % světové kapacity, 74 % světového vývozu a 12 % světové spotřeby.“ (9) Z těchto údajů vyplývá, že ČLR má celkově významnou výrobní kapacitu.
(47)
Zatímco spotřeba v ČLR dle očekávání poroste, podle IHS Chemical Economics Handbook se odhaduje, že celková spotřeba Číny bude mnohem nižší než spotřeba na trhu Unie. Růst do roku 2018 nepřesáhne stávající spotřebu v Unii.
(48)
Tyto údaje potvrzují, že čínská výroba a kapacita jsou určeny především na vývoz.
3.2.3 Vztah mezi cenami v Unii a v dotčené zemi.
(49)
Podle údajů o cenách kyseliny citronové získaných v průběhu šetření byly ceny na čínském domácím trhu přibližně o 48 % nižší než ceny na celém trhu Unie.
(50)
Trh Unie je proto i nadále atraktivní pro vývoz čínských vyvážejících výrobců.
3.2.4 Vztah mezi cenami do třetích zemí a na trhu Unie
(51)
Během OPŠ byly ceny na trzích třetích zemí v průměru o 40 % nižší než ceny vývozu do Unie
(52)
Čínští vývozci mají silný cenový stimul k přesměrování svého vývozu do Unie v případě, že by se opatření zrušila.
(53)
Tento závěr dále potvrzuje úroveň cen vývozu do Unie ze strany společnosti Laiwu, jakož i rozdíl mezi cenami společnosti Laiwu účtovanými při vývozu do Unie a do třetích zemí.
(54)
Uvedený závěr podporují i nízké ceny vývozu do Unie uskutečňovaného v omezeném množství vyvážejícími výrobci, kteří při tomto šetření nespolupracovali.
3.2.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(55)
Celková výrobní kapacita (včetně volné kapacity) v ČLR ve srovnání s velikostí trhu Unie naznačuje, že vývoz do Unie by se pravděpodobně v případě zrušení opatření zvýšil. Tento vývoz by se pravděpodobně nadále uskutečňoval za výrazně dumpingové ceny.
(56)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany zpochybnily zjištění, že ceny na trhu EU na úrovni MDC za poslední roky jsou neudržitelné, a proto by výrazně klesly nebo se dokonce přiblížily úrovni vývozních cen do třetích zemí. Rovněž zpochybnily, že by v případě neobnovení opatření čínský vývoz, který zůstává na stabilní úrovni, vzrostl, pokud jde o objem, a nadále probíhal za dumpingové ceny. Při šetření se však jednoznačně zjistilo, že dumping pokračuje i na základě vývozních cen, které se považují za nespolehlivé, neboť jsou zvýšeny MDC stanovenou v rámci závazků. Zjistilo se, že tyto ceny jsou v případě všech vyvážejících výrobců, na které se závazky vztahují, výrazně vyšší než vývozní ceny pro jiné trhy. Tito vyvážející výrobci obvykle vyvážejí za ceny nižší, než jsou ceny vývozu do EU. Kromě toho je třeba připomenout, že původní šetření stanovilo, že dovoz za dumpingové nízké ceny z ČLR do Unie mezi rokem 2004 a dvanáctiměsíčním obdobím šetření, které skončilo v červnu 2007 (dále jen „původní období šetření“) vzrostl o 37 % (10). Všechny tyto prvky společně se značnou nevyužitou kapacitou v ČLR, která nebyla zpochybněna, jasně hovoří pro závěr, že by v případě zrušení opatření vývoz do Unie pravděpodobně nadále pokračoval za dumpingové ceny a ve zvýšených objemech.
3.3 Částečný prozatímní přezkum omezený na dumping v případě společnosti Laiwu
3.3.1 Běžná hodnota
3.3.1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí, zda lze běžnou hodnotu stanovit v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení, pokud společnost Laiwu splnila kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a může jí být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(58)
Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů; náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely,
-
nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(59)
Za účelem určení, zda jsou kritéria v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení splněna, požádala Komise společnost Laiwu o vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Společnost Laiwu odpověděla ve stanovené lhůtě. Komise předložené informace ověřila v prostorách společnosti.
(60)
Komise zjistila, že společnost Laiwu nesplňuje kritéria 2 a 3 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(61)
Pokud jde o kritérium 2, společnost neprokázala, že vede úplný soubor účtů v souladu s mezinárodními účetními standardy. Kromě toho její záznamy neobsahují dostatečné průkazní doklady o přesnosti a úplnosti účetních závěrek. Společnosti chyběly doklady odůvodňující některé záznamy v jejích účtech. Kromě toho účetní závěrka neobsahovala výkaz změn vlastního kapitálu za určité období. Tyto nedostatky představují porušení zásady věrného obrazu účetních informací a finančních výkazů a, což je ještě důležitější, zůstaly bez povšimnutí auditora. Z toho vyplývá, že ani záznamy ani audit nebyly provedeny v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(62)
Společnost Laiwu tvrdila, že její účetní záznamy jsou dostatečně jasné na to, aby splňovaly čínské obecně uznávané účetní zásady. Společnost dále tvrdila, že nesrovnalosti uvedené v dokumentu o zacházení jako v tržním hospodářství neovlivňují spolehlivost účetních závěrek. Společnost se domnívala, že účetní požadavky je třeba chápat s ohledem na jejich účel (například ochrana investorů).
(63)
Komise poznamenává, že čl. 2 odst. 7 písm. c) druhá odrážka základního nařízení stanoví, že společnosti by měly mít jeden jasný soubor základních účetních záznamů, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy. Jde o skutečně formální požadavek. Na rozdíl od toho, co tvrdí společnost, musí být účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy, a to bez ohledu na postavení společnosti stanovené ve vnitrostátních právních předpisech v oblasti účetnictví.
(64)
Komise se dále domnívá, že účetnictví společnosti Laiwu nebylo vedeno v souladu s čínskými účetními předpisy, neboť se auditor nevyjádřil k jejich porušení uvedenému v 61. bodě odůvodnění.
(65)
Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.
(66)
Pokud jde o kritérium 3, společnost neprokázala, že nepodléhá podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství. Konkrétně společnost jakožto „podnik využívající nejnovější a špičkové technologie“ využívá preferenční režim daně z příjmů právnických osob, který významně ovlivňuje její finanční situaci.
(67)
Společnosti Laiwu tvrdila, že zvýhodněný daňový režim nemůže být předmětem kritéria 3, neboť je formou subvence.
(68)
Komise poznamenává, že cílem posouzení kritéria 3 je zjistit, zda jsou výrobci vystaveni podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství.
(69)
Pomoc od státu, které se společnosti Laiwu dostává formou preferenční sazby daně, představuje pomoc trvalého charakteru podle článku 28 zákona o dani z příjmů podniků přijatého v roce 2007. Tato pomoc byla stanovena podle preambule ústavy Čínské lidové republiky, podle které „strana musí zachovat a zlepšit základní hospodářský systém, přičemž veřejné vlastnictví hraje rozhodující roli a různá hospodářská odvětví se rozvíjejí vedle sebe...“.
(70)
Jedním z cílů této pomoci je přilákat kapitál za snížené sazby. Tato skutečnost způsobuje narušení kapitálových trhů. Systém daně z příjmu, který zvýhodňuje určité společnosti, jež vláda považuje za strategicky významné, ve skutečnosti naznačuje, že daňový systém není systémem v rámci tržního hospodářství, ale je nadále silně ovlivněn státním plánováním, což je charakteristické pro systém netržního hospodářství. Komise se domnívá, že zkreslení způsobená takovým snižováním daně jsou rovněž podstatná, neboť zcela mění výši zisků před zdaněním, jichž společnost musí dosáhnout, aby byla přitažlivá pro investory.
(71)
Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.
(72)
Komise sdělila výsledky šetření týkajícího se tržního zacházení společnosti Laiwu, orgánům ČLR a žadatelům. Komise je vyzvala, aby předložili své připomínky a požádali o slyšení. Došlé připomínky však nebyly takového charakteru, že by bylo zapotřebí změnit předběžná zjištění Komise.
(73)
Společnost Laiwu tvrdila, že Komise navrhuje zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství z jiných důvodů, než jsou ty, které vedly k zahájení šetření. Podle názoru společnosti měla Komise omezit posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství na kritérium 1.
(74)
Zaprvé je třeba uvést, že v čl. 2 odst. 7 písm. c) se uvádí pět kumulativních kritérií, která musí být všechna splněna, aby mohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho, důkazní břemeno nese společnost žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(75)
V bodě 5.2 oznámení o zahájení řízení (11) se navíc uvádějí důvody pro zahájení řízení, které se týkají zvýšení výrobní kapacity společnosti Laiwu a rozšířené škály výrobků, které prodává. V oznámení o zahájení řízení se šetření v žádném případě neomezuje na posouzení kritéria 1 pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho se důkazy prima facie posuzují samostatně s ohledem na specifické okolnosti odůvodňující zahájení šetření. Posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení znamená úplné přezkoumání toho, zda určitý výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství, jak jsou stanoveny v bodě 6.1.1.2 oznámení o zahájení řízení.
(76)
Komise nakonec poznamenává, že společnost Laiwu předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, a přitom tvrdila, že splňuje všech pět kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství. V souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení musí společnost žádající o zacházení jako v tržním hospodářství úspěšně prokázat, že podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. důkazní břemeno náležitě odůvodňující žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nese společnost. Žádost společnosti Laiwu byla proto zamítnuta.
(77)
Komise po poskytnutí informací o své analýze žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství členským státům v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) informovala zúčastněné strany o konečném určení zacházení jako v tržním hospodářství.
3.3.1.2 Srovnatelná země
(78)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro společnost Laiwu stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem vybrala Komise Kanadu jako třetí zemi s tržním hospodářstvím (viz výše 26. bod odůvodnění a následující body).
(79)
Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodejů na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.
3.3.2 Vývozní cena
(80)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii.
3.3.3 Srovnání
(81)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.
(82)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(83)
Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(84)
Na tomto základě činí vážený průměr dumpingového rozpětí pro společnost Laiwu vyjádřený jako procentní podíl z ceny CIF na hranici Unie před proclením 37,8 %.
3.3.5 Trvalá povaha změny okolností
(85)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení provedla Komisi analýzu s cílem určit, zda změnu okolností, pokud jde o dumping, lze považovat za trvalou.
(86)
Skutečnost, že se společnost Laiwu rozrostla z nejmenšího v největšího vyvážejícího výrobce EU, se považuje za změnu trvalé povahy. Uvedená společnost ve svých odpovědích na dotazník skutečně potvrdila, že zachová své objemy vývozů a nebude svůj model vývozu měnit.
4. ÚJMA
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(87)
Obdobný výrobek vyráběli během OPŠ dva výrobci v Unii. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(88)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, bylo nutné kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Spotřebu v Unii Komise stanovila tak, že objem prodeje, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo na trhu Unie, připočítala k objemu dovozu z ČLR a dalších třetích zemí, stanovenému na základě údajů Eurostatu a odpovědí na dotazníky.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v tunách (rozpětí)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Index
100
95
105
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(91)
Spotřeba v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí +/- 5 %. Avšak vývoj v průběhu posuzovaného období nevykazuje žádnou jednoznačnou tendenci.
4.3 Dovoz z dotčené země
4.3.1 Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným výše v 88. bodě odůvodnění a násl.
(93)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země v tunách
202 391
176 451
206 222
183 026
Index
100
87
102
90
Podíl na trhu (rozpětí)
40 % - 45 %
36 % - 41 %
38 % - 43 %
35 % - 40 %
Podíl na trhu - index
100
92
97
90
Zdroj: Eurostat
(94)
Objem dovozu během posuzovaného období kolísal. Zdá se, že toto kolísání do určité míry kopírovalo tendence spotřeby v Unii. V roce 2011, kdy byla spotřeba nízká, byl čínský dovoz na nejnižší úrovni. V roce 2012, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, dosahoval rovněž čínský dovoz nejvyšší úrovně.
(95)
Čínský dovoz nesledoval tuto tendenci jen během OPŠ, kdy byl navzdory srovnatelné spotřebě v Unii o 10 % nižší než v roce 2010. Navzdory tomuto poklesu si čínský dovoz nadále zachoval významný podíl ve výši 35 % - 45 % na trhu Unie během celého posuzovaného období.
4.3.2 Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(96)
Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Dovozní ceny
(EUR/tuna)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
806
938
1 000
933
Index
100
116
124
116
Zdroj: Eurostat
(97)
Dovozní ceny čínské kyseliny citronové se mezi lety 2010 a 2012 zvýšily o 24 % a následně mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření klesly o 8 procentních bodů. Během posuzovaného období tyto ceny kopírovaly vývoj cen surovin, jako je kukuřice.
(98)
Po poskytnutí informací jedna zúčastněná strana zpochybnila správnost údajů Eurostatu, aniž by předložila přesvědčivé důkazy na podporu svého tvrzení. Proto nemohl být argument přijat.
(99)
Cenové podbízení během OPŠ stanovila Komise srovnáním:
1)
váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobců Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
2)
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) s příslušnou úpravou o smluvní clo a náklady dovozu.
(100)
V případě vyvážejících výrobců, na které se nevztahuje závazek uvedený výše v 2. bodě odůvodnění, se pro srovnání použila cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli v Unii. V případě vyvážejících výrobců, na které se vztahuje závazek, nebylo možné použít ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, neboť tyto byly ovlivněny podmínkami závazku. V případě těchto výrobců bylo cenové podbízení stanoveno na základě ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích.
(101)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že i v případě stran, na které se závazek nevztahuje, by měla být ke stanovení cenového podbízení použita cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích. Šetření nicméně prokázalo, že strany, na které se závazek nevztahuje, účtovaly podstatně nižší ceny, než byly ceny účtované stranami, na které se závazek vztahuje. To naznačuje, že jejich ceny nejsou ovlivněny závazkem, a proto je lze použít ke stanovení podbízení.
102)
Cenové srovnání se provedlo podle jednotlivých druhů výrobků pro transakce na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou pro případné provize a odstraňování hrudek.
(103)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že úprava týkající se odstraňování hrudek již není odůvodněná, a to vzhledem k tomu, že u čínské kyseliny citronové již není zapotřebí odstraňovat hrudky. Při šetření však bylo zjištěno, že ačkoli odstraňování hrudek není vždy nezbytné, stále existují případy, kdy tomu tak je, což odůvodňuje tuto úpravu.
(104)
V případě nespolupracujících vyvážejících výrobců nemohlo být cenové podbízení stanoveno na základě cen příslušného typu výrobku, jelikož tyto informace nebyly k dispozici. V případě výrobců z Unie a nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců se proto cenové podbízení stanovilo porovnáním celkových vážených průměrných prodejních cen.
(105)
Výsledek srovnání se vyjádřil jako procentní podíl obratu výrobců Unie během OPŠ. Prokázalo se celkové vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 20 % a 45 %.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1 Všeobecná poznámka
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
4.4.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(107)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby v tunách (rozpětí)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Index
100
106
108
107
Výrobní kapacita v tunách (rozpětí)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Index
100
101
101
101
Využití kapacity - index
100
105
106
106
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(108)
Objem výroby se během posuzovaného období vyvíjel pozitivně. V letech 2010 a 2011 vzrostl o 6 % s drobnými změnami v následujících obdobích.
(109)
Jelikož výrobní kapacita zůstala téměř nezměněna, odrážela míra využití kapacity vývoj objemu výroby. V letech 2010 a 2011 využití kapacity výrazně vzrostlo o 5 % a v následujících obdobích zůstalo téměř beze změn.
4.4.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(110)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Celkový objem prodeje na trhu Unie - index
100
108
108
108
Podíl na trhu - index
100
111
102
107
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(111)
Výrobnímu odvětví Unie se v letech 2010 a 2011 podařilo zvýšit objem prodeje o 8 %. Následně zůstal objem prodeje na stejné úrovni až do OPŠ.
(112)
Podíl na trhu se vyvíjel podobným způsobem, kdy se během posuzovaného období zvýšil o 7 %. V letech 2011 a 2012 byl podíl na trhu rovněž poznamenán kolísáním spotřeby v Unii popsaným v 91. bodě odůvodnění.
4.4.4 Růst
(113)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje o 8 % a podíl na trhu o 7 %. Ve stejném období podobným způsobem vzrostl objem výroby. Výrobní odvětví Unie proto mohlo využít příležitostí k růstu zvýšením podílu na poměrně stabilním trhu.
4.4.5 Zaměstnanost a produktivita
(114)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců - index
100
101
105
106
Produktivita (tuna/zaměstnanec) - index
100
105
102
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(115)
Zaměstnanost se během posuzovaného období vyvíjela příznivě, došlo ke zvýšení o 6 %. Současně zůstala po celé posuzované období stabilní produktivita na jednoho zaměstnance.
4.4.6 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(116)
Zjištěné dumpingové rozpětí bylo výrazně nad úrovní de minimis. Dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie byl však omezený, neboť úroveň cen u řady čínských vyvážejících výrobců ovlivňoval závazek. U ostatních vyvážejících výrobců byl poškozující účinek vyvážen vlivem cel. Proto lze konstatovat, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené dřívějším dumpingem ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4.4.7 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(117)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Jednotková prodejní cena v Unii (v EUR za tunu) - rozpětí
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Index
100
103
113
115
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu) - rozpětí
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Index
100
113
111
115
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(118)
Vážené průměrné jednotkové výrobní náklady se v letech 2010 a 2011 zvýšily o 13 % a následně do OPŠ vzrostly o další 2 procentní body.
(119)
Prodejní ceny se vyvíjely podobným způsobem, ale se zpožděním asi jednoho roku. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno plně přenést zvýšení nákladů vynaložených v roce 2011 na své zákazníky až v roce 2012. To vedlo k nižší ziskovosti v roce 2011, jak je uvedeno níže ve 120. bodě odůvodnění a násl.
4.4.8 Náklady práce
(120)
Průměrné náklady práce se v posuzovaném období u výrobců v Unii vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance - index
100
103
114
118
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(121)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily celkem o 18 %, a to především z důvodu značného zvýšení, o 11 procentních bodů mezi lety 2011 a 2012.
4.4.9 Zásoby
(122)
Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (rozpětí)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Index
100
101
121
155
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(123)
Konečný stav zásob u výrobců v Unii se během posuzovaného období výrazně zvýšil. Vyšší úroveň zásob na konci OPŠ zásadním způsobem ovlivňují sezónní faktory. Zatímco v případě ostatních období se konečný stav zásob zohledňuje na konci prosince, konec OPŠ se zohledňuje koncem června, těsně před uplynutím období poměrně vysoké poptávky v důsledku zvýšené spotřeby nápojů a poměrně nízké produkce z důvodu blížících se letních prázdnin. Proto běžně bývá v tomto období úroveň zásob poněkud vyšší.
4.4.10 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(124)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (rozpětí)
12 % - 17 %
7 % - 12 %
12 % - 17 %
12 % - 17 %
Index
100
69
103
103
Peněžní tok - index
100
50
86
80
Investice - index
100
162
123
106
Návratnost investic (rozpětí)
30 % - 40 %
15 % - 25 %
25 % - 35 %
25 % - 35 %
Index
100
59
93
90
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(125)
Ziskovost výrobců v Unii stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Téměř po celé posuzované období zůstávala na stabilní úrovni. Ziskovost výrobního odvětví Unie po celé posuzované období přesahovala cílový zisk stanovený v původním šetření.
(126)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Po celé posuzované období se vyvíjel uspokojivě.
(127)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Její rozvoj z velké části odrážel vývoj ziskovosti a zůstával na uspokojivé úrovni téměř po celé posuzované období.
(128)
Žádný z výrobců v Unii nehlásil í potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného obdob.
4.4.11 Závěr týkající se újmy
(129)
Většina ukazatelů újmy, jako je výroba, využití kapacity, objem prodeje, zaměstnanost, náklady práce a prodejní ceny, se vyvíjela pozitivně. Zatímco vývoj finančních ukazatelů, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, vykazoval neurčitou tendenci, absolutní čísla jsou uspokojivá a nevykazují žádný znak újmy.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem a není vystaveno podstatné újmě ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
4.5 Pravděpodobnost obnovení újmy
(131)
Výše uvedené tendence týkající se cen a objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny ukazují, že ačkoli si čínští vývozci zachovali významnou přítomnost na trhu Unie, platná opatření (cla a závazky) vedla ke zvýšení cen a snížení objemu. Největší prospěch z tohoto vývoje mělo výrobní odvětví Unie, neboť přítomnost ostatních třetích zemí na trhu zůstala spíše omezená. To svědčí o tom, že k odstranění újmy přispěla zejména platná opatření.
(132)
Jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v ČLR disponují volnou kapacitou, díky níž mohou velmi rychle navýšit vývoz. Navíc, vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu EU ve srovnání s trhy většiny třetích zemí je pravděpodobné, že kdyby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, mohla by být významná množství, v současnosti vyvážená do těchto třetích zemí, přesměrována na trh EU.
(133)
Významné mezinárodní trhy, jako např. USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina, navíc uložily na čínskou kyselinu citronovou antidumpingová cla. Z tohoto důvodu bude pro čínské vyvážející výrobce obtížnější prodávat na těchto trzích než na nechráněném trhu EU, pozbydou-li antidumpingová opatření platnosti.
(134)
Úroveň cen čínských vyvážejících výrobců, kteří nepodléhají závazkům, je navíc výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % - 45 %. Stejně tak jsou ceny účtované vyvážejícími výrobci, na něž se vztahují závazky, na trzích třetích zemí nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % - 39 %. Z toho vyplývají úrovně cen, s nimiž by čínští vyvážející výrobci v případě zrušení opatření pravděpodobně vstoupili na trh Unie.
(135)
Pravděpodobnost levného čínského vývozu při neexistenci opatření potvrzuje řada antidumpingových šetření týkajících se čínské kyseliny citronové v jiných zemích uvedených výše ve 133. bodě odůvodnění.
(136)
Čínští vyvážející výrobci mají možnost výrazně zvýšit na úkor výrobního odvětví Unie svůj již beztak značný podíl na trhu při cenách, které budou výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(137)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že není pravděpodobné, že by čínští vyvážející výrobci své ceny snížili na úroveň cen převládající na trzích jiných třetích zemí. Tento argument však není doložen skutečnostmi zjištěnými při šetření. Jak je naznačeno výše ve 134. bodě odůvodnění, rozpětí cenového podbízení stanovené pro čínské vyvážející výrobce, na které se nevztahují závazky, na trhu Unie (20 % - 45 %) jsou velmi podobná těm, která byla stanovena pro čínské vyvážející výrobce, na které se vztahují závazky, v souvislosti s trhy třetích zemí (20 % - 39 %). Je proto pravděpodobné, že by se v případě neexistence opatření čínské ceny na trhu Unie přiblížily cenám účtovaným čínskými vyvážejícími výrobci jinde.
(138)
Proto lze dospět k závěru, že v případě skončení platnosti opatření by pravděpodobně došlo k obnovení újmy.
5. ZÁJEM UNIE
(139)
Komise v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumala, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz kyseliny citrónové pocházející z ČLR na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska, podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
5.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(140)
Při tomto šetření spolupracovali oba výrobci v Unii, kteří společně představují 100 % její výroby. Jak je uvedeno výše ve 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie se zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem.
(141)
Zotavit se z minulé újmy umožnila výrobnímu odvětví Unie platná opatření. Současně výrobní odvětví Unie prokázalo, že jeho činnosti jsou životaschopné, pokud nejsou vystaveny nekalé konkurenci v podobě dumpingového dovozu.
(142)
Zrušení opatření by současně s velkou pravděpodobností vedlo k nárůstu nekalé soutěže v podobě dumpingového čínského dovozu, který by ohrozil pokračování provozu zbývajících výrobců v jinak životaschopném výrobním odvětví. Dlužno připomenout, že před uložením opatření proti čínskému dovozu museli ukončit činnost tři výrobci v Unii.
(143)
Z toho tedy vyplývá, že je v zájmu výrobního odvětví Unie platná opatření zachovat.
5.2 Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(144)
Jak je uvedeno výše ve 13. bodě odůvodnění, šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, předložilo odpověď na výběr vzorku. Do vzorku byli zařazeni tři největší dovozci, ale jeden dovozce nakonec neposkytl smysluplnou odpověď na dotazník. Konečný vzorek sestával ze dvou zbývajících dovozců.
(145)
Oba dovozci obchodují s širokou škálou výrobků. Význam kyseliny citronové se z hlediska jejich celkového obratu značně liší. Pro jednoho dovozce představuje kyselina citronová zanedbatelnou část celkového obratu, zatímco pro druhého dovozce je jedním z nejdůležitějších produktů.
(146)
Ani jeden z dovozců zařazených do vzorku není striktně proti platným opatřením, oba ale poukázali na skutečnost, že stávající úroveň minimální dovozní ceny je příliš vysoká, což vede ke značným ziskům pro výrobní odvětví Unie. Tito dovozci proto požadují snížení minimální ceny.
5.3 Zájem uživatelů
(147)
Komise obdržela šest úplných odpovědí od uživatelů, a to zejména z chemického a farmaceutického průmyslu. Ačkoli je zdaleka největším uživatelem kyseliny citronové, (představujícím přinejmenším 50 % celkové spotřeby) odvětví potravin a nápojů, žádný uživatel z tohoto odvětví plně nespolupracoval.
(148)
Uživatelé vyjádřili obavy ohledně bezpečnosti dodávek. Jedna z obav se týkala neschopností výrobního odvětví Unie plně zásobovat trh Unie. Platná opatření ovšem nezabránila tomu, aby čínský dovoz vstupoval na trh Unie ve značném množství, a umožňují tak dodávky do těch částí trhu, které nemohou být zásobeny výrobním odvětvím Unie.
(149)
Velká skupina uživatelů, jako je odvětví potravin a nápojů a farmaceutický průmysl, potřebuje kyselinu citronovou pro své výrobky pouze okrajově. Podle jejich názoru nelze kyselinu citronovou snadno nahradit, a proto má zabezpečení dodávek často vyšší význam než cena. Finanční účinek opatření na tyto uživatele je bezvýznamný, a to z důvodu velmi nízkého významu kyseliny citronové v rámci jejich nákladové struktury.
(150)
Pro uživatele vyrábějící chemické výrobky, kteří představují přibližně 25 % celkové spotřeby EU, má kyselina citronová druhořadý význam, přičemž tvoří přibližně 5 % nákladů na suroviny. Podle nich by antidumpingová opatření neměla být zachována. Někteří uživatelé rovněž upozornili na dobrou finanční situaci výrobců v EU. Účinek opatření na tyto uživatele je významnější než v odvětví potravin a nápojů a ve farmaceutickém průmyslu. Nicméně informace poskytnuté spolupracujícími uživateli vyrábějícími chemické výrobky dokazují, že se jim podařilo dosáhnout solidního zisku i navzdory platným opatřením. Účinek opatření na tyto uživatele je proto považován za omezený.
(151)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany v rámci výrobního odvětví detergentů tvrdily, že v případě některých výrobků představuje kyselina citronová vyšší podíl nákladů než průměrná hodnota 5 % uvedená výše. Zároveň tyto zúčastněné strany neposkytly žádné důkazy pro to, že se průměr konkrétně v případě výrobního odvětví detergentů liší od hodnoty 5 % uvedené pro chemický průmysl obecně. Proto se má za to, že závěry pro chemický průmysl obecně platí i konkrétně pro výrobní odvětví detergentů.
(152)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany dále tvrdily, že budoucí zákaz fosforečnanů v detergentech určených pro automatické myčky nádobí povede v Unii od roku 2017 k větší spotřebě kyseliny citronové. Ačkoli je zřejmé, že fosforečnany budou muset být do té doby nahrazeny jinými látkami, není dosud zcela jasné, zda budou nahrazeny kyselinou citronovou či jinými látkami. Kromě toho strany neposkytly žádné údaje týkající se celkového dopadu této změny.
(153)
Z pečlivého zvážení vyplývá, že pozitivní účinek opatření na výrobní odvětví Unie zdaleka převažuje nad omezeným nebo zanedbatelným negativním dopadem opatření na uživatele.
5.4 Zdroje dodávek na trhu Unie
(154)
Zúčastněné strany si stěžovaly na údajně nedostatečnou hospodářskou soutěž na trhu Unie. EU opravdu disponuje pouze dvěma výrobci v Unii. Mají-li být splněny požadavky uživatelů v EU, potřebuje trh Unie dovoz, který převážně pochází z ČLR.
(155)
Skutečnost, že v Unii zůstali pouze dva výrobci, je však důsledkem dumpingových praktik čínských vyvážejících výrobců, které vedly k opatřením, jež jsou předmětem přezkumu. V roce 2004, na počátku posuzovaného období původního šetření, ještě stále v Unii existovalo pět výrobců, kteří konkurovali značnému množství dumpingového čínského dovozu. V následujících letech (2004-2007), kdy byla Unie vystavena velmi vysokému množství vysoce dumpingového vývozu z ČLR, museli tři výrobci v Unii odejít z trhu, což vedlo ke stávající situaci pouhých dvou výrobců.
(156)
Od uložení platných opatření se podařilo klesající tendenci, pokud jde o počet výrobců v Unii, zastavit. Pokud by se čínským vyvážejícím výrobcům umožnilo obnovit dumping v neomezeném množství, výrobní odvětví Unie by znovu pocítilo újmu, kdy by mimo jiné ztratilo podíl na trhu ve prospěch čínského dovozu.
(157)
Výrobci v Unii nejsou schopni plně uspokojit poptávku na trhu Unie (viz 107. bod odůvodnění výše). Navzdory existenci platných opatření čínský dovoz i nadále vstupuje na trh Unie ve značném množství, s podílem na trhu mezi 35 % a 45 % po celé posuzované období, jak je vysvětleno v 93. bodě odůvodnění výše.
(158)
Pokud by opatření neexistovala, mohli by být jediní dva stávající výrobci v EU rovněž donuceni opustit trh EU. V takovém případě by byli uživatelé v EU ještě více závislí na jediném zdroji dovozu - ČLR - což by vzhledem k výše uvedenému významu bezpečnosti dodávek nebylo v zájmu Unie.
5.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(159)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, že by nebylo v zájmu Unie zachovat opatření na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR.
6. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
6.1 Prozatímní přezkum omezený na posouzení újmy
(160)
Na většinu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců se vztahují závazky uvedené ve 2. bodě odůvodnění výše. Šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti ve 41. bodě odůvodnění výše prokázalo, že jejich vývozní ceny do EU byly určovány těmito cenovými závazky, které stanoví minimální dovozní ceny (dále jen „MDC“). Jejich vývozní ceny tudíž nebyly považovány za dostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro analýzu pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu za specifických okolností tohoto šetření. Podobně, jak je vysvětleno výše ve 100. bodě odůvodnění, nelze tyto vývozní ceny považovat za spolehlivý ukazatel pro spolehlivý a smysluplný výpočet cenového podbízení. Ze stejného důvodu nejsou tyto ceny dostatečně spolehlivé ani pro výpočet nové úrovně pro odstranění újmy.
(161)
V případě čínského vyvážejícího vývozce, na kterého se nevztahují závazky, společnost Laiwu, nebyly vývozní ceny ovlivněny závazky a nemohly být proto využity ke stanovení nové úrovně pro odstranění újmy.
6.2 Úroveň pro odstranění újmy
(162)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k zabránění opětovnému výskytu újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(163)
Újma by se neopakovala v případě, že by výrobní odvětví Unie mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Ziskové rozpětí stanovené pro tento účel v původním šetření činilo 6 %.
(164)
Na tomto základě Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie tak, že od prodejních cen v Unii odečetla skutečné ziskové rozpětí dosažené během OPŠ a nahradila jej výše uvedeným ziskovým rozpětím ve výši 6 %.
(165)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že rozpětí zisku před zdaněním ve výši 6 % je příliš nízké, neboť výsledný čistý zisk z důvodu značné daňové sazby neposkytuje potřebné zdroje.
(166)
V tomto ohledu ziskové rozpětí použité pro stanovení úrovně pro odstranění újmy odráží ziskové rozpětí při neexistenci dumpingového dovozu. Zúčastněná strana neposkytla žádné argumenty, jimiž by prokázala, že ziskové rozpětí ve výši 6 %, které je skutečným ziskovým rozpětím, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu, zjištěným v původním šetření, není vhodné pro tento účel.
(167)
Úroveň odstranění újmy pak Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny společnosti Laiwu, jež byla stanovena pro účely výpočtu v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou nezpůsobující újmu u obdobného výrobku prodávaného během OPŠ na trhu Unie výrobci v Unii. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF.
6.3 Konečná antidumpingová opatření
(168)
V případě společnosti Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. by měla být konečná antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku uložena v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí pro odstranění újmy a rozpětí dumpingu. Sazba cla by měla být stanovena na úrovni dumpingu nebo na úrovni rozpětí pro odstranění újmy, podle toho, která z těchto úrovní je nižší.
(169)
Na základě uvedených skutečností by sazba konečného antidumpingového cla, vyjádřená jako cena CIF na hranici Unie před proclením, měla být následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Úroveň pro odstranění újmy
Konečné antidumpingové clo
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
V rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR zachována. Připomíná se, že tato opatření mají formu valorických cel různých sazeb a závazků pro některé společnosti.
(171)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti.
(172)
Pokud společnost změní název nebo adresu svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Tato žádost musí být předložena Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace s cílem prokázat, že změna neovlivňuje právo společnosti využívat celní sazby, které se na ni vztahují. Pokud změna jména nebo adresy společnosti neovlivňuje její právo využívat celních sazeb, které se na ni vztahují, bude oznámení informující o změně názvu nebo adresy zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(173)
Dva vyvážející výrobci oznámili Komisi změnu své adresy. Jeden z nich Komisi také oznámil změnu svého názvu. Tyto změny nemají vliv na jejich činnost, pokud jde o dotčený výrobek.
(174)
Jiný vyvážející výrobce by již neměl být oprávněn využívat individuální celní sazbu, neboť zanikl.
(175)
Zjištění uvedená výše ve 173. a 174. bodě odůvodnění byla zveřejněna a nebyly obdrženy žádné připomínky.
7. FORMA OPATŘENÍ
(176)
V rámci přezkumu formy opatření Komise zvažovala zavedení MDC v rámci závazků. Komise zejména zkoumala mechanismus indexace.
(177)
Minimální dovozní cena byla původně indexována na základě kolísání cen kukuřice ve Spojených státech. Když byla uložena původní opatření, vyvážející výrobci, kteří nabízeli závazky, nemohli nalézt veřejný referenční zdroj cen kukuřice pro EU. Takový zdroj je nyní k dispozici a považuje se za vhodnější vzhledem k tomu, že minimální dovozní cena je založena na ceně, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie.
(178)
Komise přezkoumala i proměnnou indexace spotřeby surovin na tunu kyseliny citronové a dospěla k závěru, že je správná.
(179)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že místo provedení výše popsané indexace MDC by měla být použita pevná minimální cena nebo indexace na základě cen jiných surovin, než je kukuřice, neboť ne všichni výrobci v Unii používají jako surovinu pro výrobu kyseliny citronové kukuřici. Avšak vzhledem ke značnému kolísání výrobních nákladů a cen kyseliny citronové může pevná minimální cena rychle pozbýt na aktuálnosti a být nepřiměřeně vysoká nebo nízká. Rovněž indexace v případě surovin se spíše stabilními cenami, zatímco ceny kyseliny citronové výrazně kolísají a neexistuje pro ně žádný spolehlivý veřejný zdroj, se nepovažuje za vhodnou.
(180)
Proto se má za to, že stanovení minimální ceny nebo indexace na základě různých surovin není rozumnější než indexace podle cen kukuřice. Jelikož však kukuřice není základní surovinou pro všechny výrobce v Unii, považovalo se za vhodné přezkoumat proměnnou indexace v případě spotřeby surovin tak, aby lépe odrážela vážený průměr spotřeby kukuřice výrobního odvětví Unie a vývoj ceny, která nepůsobí újmu, výrobního odvětví Unie jako celku.
(181)
V rámci částečného prozatímního přezkumu omezeného na posouzení újmy stanovila Komise pro výrobní odvětví Unie novou cenu, která nepůsobí újmu. Na tomto základě by se MDC měla revidovat a aktualizovat, aby závazky zůstaly v platnosti.
(182)
Po poskytnutí konečných informací pět spolupracujících vyvážejících výrobců, včetně skupiny vyvážejících výrobců, na které se v současnosti vztahují závazky, s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií (viz výše 2. a 3. bod odůvodnění) nabídlo nové přijatelné cenové závazky.
(183)
Komise prováděcím rozhodnutím (EU) 2015/87 (13) přijala tyto nabídky nových závazků, kterými se nahrazují závazky stávající. Nabídky nových závazků odstraňují poškozující účinek dumpingu a dostatečným způsobem omezují riziko obcházení.
(184)
Aby mohla Komise a celní orgány dále účinně monitorovat, jak společnosti závazky dodržují, při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu příslušnému celnímu orgánu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno:
i)
předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze,
ii)
skutečností, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno uvedenými společnostmi přímo prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a
iii)
skutečností, že zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.
(185)
Pokud Komise zruší podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení přijetí závazku v důsledku jeho porušení, a to odkazem na konkrétní transakci, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vznikne k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu z těchto transakcí celní dluh.
(186)
Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno výše ve 184. a 185. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.
(187)
Výboru zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz kyseliny citronové a trinatrium-citrát dihydrátu v současnosti kódů 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (kód TARIC 2918150010) pocházejících z Čínské lidové republiky se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazby konečného antidumpingového cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Konečné antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, ČLR
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, ČLR
15,3
A880
RZBC Co., Ltd. - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, ČLR
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd. - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, ČLR
36,8
A877
TTCA Co., Ltd. - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, ČLR
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd. - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, ČLR
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, ČLR
32,6
A879
Všechny ostatní společnosti
42,7
A999
3. Bez ohledu na odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovezené výrobky propuštěné do volného oběhu podle článku 2.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
1 Dovoz zboží, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění do volného oběhu a na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v prováděcím rozhodnutí (EU) 2015/87, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:
a)
je vyráběno, dodáváno a fakturováno přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii;
b)
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
c)
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
2 Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh:
a)
pokud je u dovozu popsaného v odstavci 1 zjištěno, že není splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
b)
pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 nařízení Komise (ES) č. 1225/2009 prostřednictvím nařízení nebo rozhodnutí, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2015.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) 2015/82 DA COMISSÃO
de 21 de janeiro de 2015
que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de ácido cítrico originário da República Popular da China na sequência de um reexame da caducidade nos termos do artigo 11.o, n.o 2, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho e de reexames intercalares parciais nos termos do artigo 11.o, n.o 3, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 9.o, n.o 4, e o artigo 11.o, n.os 2, 3 e 5,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Medidas em vigor
(1)
O Conselho, na sequência de um inquérito anti-dumping («inquérito inicial»), instituiu, pelo Regulamento (CE) n.o 1193/2008 (2), um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de ácido cítrico, atualmente classificado nos códigos NC 2918 14 00 e ex 2918 15 00, originário da República Popular da China («RPC») («medidas iniciais»). As medidas assumiram a forma de um direito ad valorem com uma variação entre 6,6 % e 42,7 %.
(2)
A Comissão Europeia («Comissão»), pela Decisão 2008/899/CE (3), aceitou os compromissos de preços oferecidos por seis produtores-exportadores chineses (incluindo um grupo de produtores-exportadores), juntamente com a Câmara de Comércio de Importadores e Exportadores de Metais, Minérios e Produtos Químicos da China.
(3)
Pela Decisão 2012/501/UE (4), a Comissão denunciou o compromisso oferecido por um produtor-exportador, a empresa Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd («Laiwu»).
1.2. Pedido de um reexame da caducidade
(4)
Na sequência da publicação de um aviso de caducidade iminente (5) das medidas iniciais, a Comissão recebeu, em 2 de agosto de 2013, um pedido de início de um reexame da caducidade dessas medidas, ao abrigo do artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base. O pedido foi apresentado pelas empresas SA Citrique Belge e Jungbunzlauer Austria AG («requerentes»), em nome de produtores que representam 100 % da produção da União de ácido cítrico.
(5)
O pedido baseou-se no facto de a caducidade das medidas poder conduzir a uma continuação do dumping e a uma reincidência do prejuízo para a indústria da União.
1.3. Pedido de reexame intercalar parcial
(6)
O requerente apresentou igualmente um pedido de reexame intercalar parcial nos termos do artigo 11.o, n.o 3, do regulamento de base, limitado no seu âmbito à análise do dumping no que diz respeito à Laiwu. Os requerentes apresentaram elementos de prova prima facie de que, desde o último período de inquérito, a empresa Laiwu aumentou a capacidade de produção e alargou a sua gama de produtos.
(7)
Dado que foi concedido à Laiwu o tratamento de economia de mercado no inquérito inicial, os requerentes apresentaram um cálculo da margem de dumping com base numa comparação entre um valor normal calculado (custos de produção, encargos de venda, despesas administrativas e encargos gerais e lucros) na RPC na alegada ausência de vendas representativas no mercado interno e o preço de exportação da Laiwu para a União. A comparação indicou que a margem de dumping era superior ao nível atual das medidas. Por conseguinte, os requerentes alegaram que a manutenção das medidas instituídas ao nível atual, que se baseou no nível de dumping anteriormente estabelecido, seria insuficiente para compensar os efeitos do dumping prejudicial. Os requerentes alegaram ainda que a Laiwu pode ter deixado de ser elegível para o tratamento de economia de mercado.
1.4. Início de um reexame da caducidade e de reexames intercalares
(8)
Em 30 de novembro de 2013, a Comissão deu início a um inquérito anti-dumping no que respeita às importações na União de ácido cítrico originário da República Popular da China («país em causa») e publicou um aviso de início no Jornal Oficial da União Europeia (6) («aviso de início»). O aviso de início era constituído por:
-
um reexame da caducidade, iniciado nos termos do artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base,
-
um reexame intercalar parcial limitado ao exame do dumping da Laiwu, iniciado nos termos do artigo 11.o, n.o 3, do regulamento de base,
-
um reexame intercalar parcial limitado ao exame da forma das medidas, iniciado nos termos do artigo 11.o, n.o 3, do regulamento de base, bem como
-
um reexame intercalar parcial limitado ao prejuízo, iniciado por iniciativa da Comissão nos termos do artigo 11.o, n.o 3, do regulamento de base.
1.5. Partes interessadas
(9)
No aviso de início, a Comissão convidou as partes interessadas a contactá-la a fim de participarem no inquérito. Além disso, informou especificamente os requerentes, os produtores-exportadores conhecidos, as autoridades chinesas, os importadores conhecidos e os utilizadores do início dos reexames e convidou-os a participar. No aviso de início, a Comissão informou as partes interessadas de que tencionava utilizar o Canadá como país terceiro com economia de mercado («país análogo»), na aceção do artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base. Por conseguinte, a Comissão informou igualmente os produtores do Canadá sobre o início do inquérito e convidou-os a participar.
(10)
Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem observações sobre o início do inquérito e de solicitarem uma audição à Comissão e/ou ao conselheiro auditor em matéria de processos comerciais.
1.6. Amostragem
(11)
No aviso de início, a Comissão indicou que poderia vir a recorrer a uma amostragem de produtores-exportadores e de importadores, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base.
1.6.1. Amostra de importadores
(12)
Para decidir se seria necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar uma amostra, a Comissão convidou os importadores independentes a fornecer as informações especificadas no aviso de início.
(13)
Seis importadores independentes facultaram a informação solicitada e concordaram em ser incluídos na amostra. Em conformidade com o artigo 17.o, n.o 1, do regulamento de base, a Comissão selecionou uma amostra de três importadores independentes com base no maior volume de importações na União. Em conformidade com o artigo 17.o, n.o 2, do regulamento de base, todos os importadores conhecidos em causa foram consultados sobre a seleção da amostra. Nenhuma delas apresentou observações.
1.6.2. Amostra de produtores-exportadores da RPC
(14)
Para decidir se seria necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar uma amostra, a Comissão convidou todos os produtores-exportadores da RPC a fornecer todas as informações especificadas no aviso de início. Além disso, solicitou à Missão Permanente da RPC junto da União Europeia que identificasse e/ou contactasse outros eventuais produtores-exportadores que pudessem estar interessados em participar no inquérito.
(15)
Nove produtores-exportadores do país em causa, dois dos quais coligados entre si, facultaram as informações solicitadas e aceitaram ser incluídos na amostra. Tendo em conta a complexidade do processo e a estrutura do setor em causa, a Comissão decidiu que a amostragem não era necessária. Nenhum dos produtores-exportadores apresentou observações relativas à amostragem. Sete dos nove produtores-exportadores apresentaram respostas ao questionário e dois retiraram a sua colaboração.
1.7. Tratamento de economia de mercado («TEM»)
(16)
Para efeitos de aplicação do artigo 2.o, n.o 7, alínea b), do regulamento de base, a Comissão enviou o formulário de pedido de TEM à Laiwu.
1.8. Respostas ao questionário
(17)
A Comissão enviou questionários aos sete produtores-exportadores que colaboraram no inquérito, a fim de avaliar a probabilidade de continuação ou de reincidência do dumping. Os sete produtores-exportadores responderam. A Comissão enviou um questionário separado à Laiwu a fim de avaliar se a alteração das circunstâncias no que diz respeito ao dumping era de natureza duradoura. A empresa respondeu.
1.9. Visitas de verificação
(18)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para a determinação do dumping, do prejuízo daí resultante e do interesse da União. Foram efetuadas visitas de verificação em conformidade com o artigo 16.o do regulamento de base às instalações das seguintes empresas:
a) Produtores da União
-
S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Bélgica,
-
Jungbunzlauer Áustria AG, Viena, Áustria,
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Alemanha;
b) Importadores
-
Azelis SA, Luxembourg, Luxemburgo,
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Alemanha;
c) Utilizadores
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, França,
-
Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Suíça,
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Países Baixos;
d) Produtores-exportadores da RPC
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu,
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu,
-
RZBC Group, Rizhao,
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang;
e) Produtores no país análogo
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Canadá.
1.10. Período de inquérito de reexame e período considerado
(19)
O inquérito sobre dumping e prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de outubro de 2012 e 30 de setembro de 2013 («período de inquérito de reexame» ou «PIR»). A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de janeiro de 2010 e o final do período de inquérito de reexame («período considerado»).
2. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
2.1. Produto em causa
(20)
O produto em causa é o ácido cítrico (incluindo o citrato trissódico di-hidratado) originário da RPC, atualmente classificado nos códigos NC 2918 14 00 e ex 2918 15 00 («produto em causa»).
(21)
O ácido cítrico é utilizado como acidulante e regulador do pH numa vasta gama de aplicações, como bebidas, alimentos, detergentes, cosméticos e produtos farmacêuticos. As principais matérias-primas são açúcar/melaços, tapioca, milho ou glucose (que se obtém a partir de cereais) e diferentes agentes para a fermentação microbiana submersa dos hidratos de carbono.
2.2. Produto similar
(22)
O inquérito mostrou que os seguintes produtos têm as mesmas características físicas, químicas e técnicas de base, bem como as mesmas utilizações de base:
1)
o produto em causa;
2)
o produto produzido e vendido no mercado interno da RPC;
3)
o produto produzido e vendido no mercado interno do Canadá, que foi utilizado como país análogo; bem como
4)
o produto produzido e vendido na União pela indústria da União.
(23)
A Comissão decidiu que esses produtos são, por conseguinte, produtos similares na aceção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
3. DUMPING
3.1. Probabilidade de continuação de dumping no âmbito do reexame da caducidade
(24)
Em conformidade com o artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, a Comissão procurou determinar se se estava a verificar, nesse momento, a prática de dumping e se era provável que essa prática prosseguisse ou voltasse a ocorrer na sequência de uma eventual caducidade das medidas em vigor relativas às importações provenientes da RPC.
3.1.1. Valor normal
- País análogo
(25)
Dado que a RPC é considerada como um país sem economia de mercado, o valor normal foi determinado com base no preço num país terceiro com economia de mercado, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base. Para o efeito, foi necessário selecionar o país análogo (ver considerando 9).
(26)
No aviso de início, a Comissão informou as partes interessadas de que tencionava utilizar o Canadá como país análogo adequado e convidou as partes interessadas a apresentarem as suas observações. Nenhuma delas apresentou observações.
(27)
O Canadá foi utilizado como país análogo no inquérito inicial. Dado que a empresa canadiana disposta a colaborar era o único produtor de ácido cítrico no Canadá e estava coligada com um dos produtores autores da denúncia, a Comissão explorou as possibilidades de colaboração com outros países produtores conhecidos, como os EUA, o Brasil, a Tailândia e a Ucrânia. Uma empresa brasileira e outra tailandesa mostraram vontade de colaborar, mas acabaram por não responder ao questionário. O único produtor canadiano de ácido cítrico foi o único a fornecer as informações solicitadas.
(28)
Ao contrário dos EUA, do Brasil, da Tailândia e da Ucrânia, o Canadá não tem em vigor quaisquer direitos anti-dumping sobre as importações de ácido cítrico. Além disso, a taxa do direito aduaneiro convencional é de 0 % (7).
(29)
Uma vez que existe livre concorrência no mercado canadiano, a Comissão concluiu que o Canadá é um país análogo adequado nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base. A Comissão determinou o valor normal com base nas vendas realizadas pelo produtor canadiano no mercado interno a clientes independentes.
(30)
Um tipo do produto não foi produzido e vendido no país análogo, pelo que não pôde ser comparado com esse tipo do produto produzido na RPC e exportado para a União. Por conseguinte, o valor normal para este tipo do produto teve de ser calculado nos termos do artigo 2.o, n.o 3, do regulamento de base com base nos custos de produção do produto similar do produtor do país análogo, acrescidos de um montante razoável para os encargos de venda, despesas administrativas e outros encargos gerais («VAG»), bem como para o lucro.
3.1.2. Preço de exportação
(31)
A Comissão estabeleceu o preço de exportação com base nos preços de exportação efetivamente pagos ou a pagar por clientes independentes na União. Todos os produtores-exportadores que colaboraram no inquérito, com exceção da Laiwu, exportaram para a União diretamente a clientes independentes, nos termos do compromisso.
3.1.3. Comparação
(32)
A Comissão comparou o valor normal e o preço de exportação dos produtores-exportadores colaborantes, no estádio à saída da fábrica.
(33)
Quando tal se justificou pela necessidade de assegurar uma comparação justa, a Comissão ajustou o valor normal e/ou o preço de exportação para ter em conta as diferenças que afetam os preços e a sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. Foram efetuados ajustamentos para ter em conta os custos de transporte, seguro, movimentação, carregamento e custos acessórios, despesas de embalagem, crédito e comissões.
3.1.4. Margem de dumping
(34)
No caso dos produtores-exportadores que colaboraram no inquérito, a Comissão procedeu a uma comparação entre o valor normal médio ponderado de cada tipo do produto similar no país análogo e o preço de exportação médio ponderado do tipo do produto em causa correspondente, em conformidade com o artigo 2.o, n.os 11 e 12, do regulamento de base.
(35)
Nesta base, foram encontradas no PIR margens de dumping de até 38 %, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado.
(36)
Registou-se um nível elevado de colaboração, pois as importações dos produtores-exportadores colaborantes constituíam a quase totalidade das exportações para a União durante o PIR.
(37)
Este cálculo revelou a existência de dumping, mesmo para os produtores-exportadores sujeitos a compromissos. Recorde-se que o preço mínimo de importação («PMI») fixado nos compromissos tinha por base o preço não prejudicial (regra do direito inferior) e, por conseguinte, os compromissos não eliminaram completamente o dumping estabelecido no inquérito inicial.
3.2. Evolução das importações em caso de revogação das medidas
3.2.1. Probabilidade de continuação do dumping
(38)
No que respeita à determinação dos preços de exportação, o presente inquérito procurou determinar se existe a probabilidade de continuação do dumping. A determinação dos preços de exportação não se pode limitar ao exame do comportamento dos exportadores no passado, devendo igualmente contemplar a evolução provável dos preços de exportação. Por outras palavras, deve ser estabelecido se os preços de exportação registados no passado são um indicador fiável dos futuros preços de exportação. Neste contexto, recorde-se que cinco empresas exportam para a União nos termos de um compromisso. Assim sendo, a Comissão averiguou até que ponto a existência desse compromisso poderá ter alterado os anteriores preços de exportação e comprometido a sua fiabilidade no que respeita à determinação do futuro comportamento de exportação.
(39)
A fim de examinar se os preços de exportação para a União eram fiáveis e tendo em conta a existência de compromissos, os preços de exportação para a União foram analisados em relação ao PMI fixado nos compromissos. Foi efetivamente necessário averiguar se os preços de exportação para a União haviam sido fixados a um determinado nível principalmente devido ao PMI fixado nos compromissos, e, por conseguinte, se seriam ou não sustentáveis. A este respeito, a Comissão analisou se, numa base média ponderada a nível de cada empresa, os preços de exportação para a União eram ou não substancialmente superiores ao PMI. A Comissão examinou igualmente o modo como esses preços se relacionavam com os preços das exportações para países terceiros.
(40)
Para todas as empresas sujeitas aos compromissos, os preços de exportação para a União estiveram, em média, ao nível do PMI. Além disso, os seus preços de exportação para a União foram significativamente mais elevados do que os preços de exportação para países terceiros. Por conseguinte, é muito provável que, na ausência dos compromissos, os preços de exportação para a União se aproximassem do nível dos preços de exportação para outros países terceiros.
(41)
Considerou-se, assim, que os preços de exportação para a União, durante o PIR, das empresas sujeitas aos compromissos foram influenciados pelos compromissos, pelo que não eram suficientemente fiáveis para serem utilizados para determinar se o dumping iria continuar no contexto do reexame da caducidade.
(42)
Na falta de um preço de exportação fiável para estes produtores-exportadores chineses - no presente caso, devido à existência de compromissos -, a Comissão considerou outra forma de determinar o preço de exportação para efeitos de avaliar se é provável a continuação do dumping. Tendo em conta que os produtores-exportadores que colaboraram no inquérito vendiam ácido cítrico no mercado mundial, a Comissão examinou se os preços de exportação efetivamente pagos ou a pagar por todos os países terceiros durante o PIR foram objeto de práticas de dumping.
(43)
A Comissão comparou estes preços de exportação com o valor normal estabelecido para o país análogo (ver considerando 26 e seguintes). As margens de dumping assim estabelecidas situaram-se entre 43 % e 85 %. Estas margens de dumping são mais elevadas do que as estabelecidas com base nos preços de exportação para a União durante o PIR (ver considerando 36).
3.2.2. Capacidade de produção e consumo no país em causa
(44)
No pedido de reexame, os requerentes estimaram que a capacidade não utilizada de produção de ácido cítrico da RPC era superior à procura total anual da UE de ácido cítrico. A capacidade total de ácido cítrico foi estimada em 1 800 000 toneladas. A Comissão considera que os requerentes sobrestimaram a capacidade não utilizada.
(45)
No entanto, o inquérito revelou que os produtores-exportadores chineses dispõem de uma capacidade não utilizada considerável. A capacidade não utilizada dos produtores-exportadores da RPC que colaboraram no inquérito eleva-se a cerca de 192 000 toneladas, o que corresponde a cerca de 41 % do consumo da UE.
(46)
Além disso, um estudo específico do setor, o IHS Chemical Economics Handbook (8) - ao qual foi feita referência durante o inquérito por diversas partes - estimou que a capacidade total anual da RPC em 2012 era várias vezes superior ao consumo total no mercado da União. A RPC representara «59 % da produção mundial em 2012; fora também responsável por 69 %, 74 % e 12 % da capacidade mundial, das exportações e do consumo, respetivamente, em 2012.» (9) Estes dados sugerem que a RPC tem uma capacidade de produção global significativa.
(47)
Embora se espere que o consumo venha a aumentar na RPC, o estudo IHS Chemical Economics Handbook estimou o consumo anual total da China como sendo muito inferior ao do mercado da União. O crescimento chinês até 2018 não irá exceder o consumo atual da União.
(48)
Estes dados confirmam que a produção e a capacidade chinesas se destinam principalmente à exportação.
3.2.3. Relação entre os preços praticados na União e no país em causa
(49)
De acordo com os dados sobre os preços do ácido cítrico obtidos durante o inquérito, os preços no mercado interno chinês foram cerca de 48 % inferiores aos do mercado da União no seu todo.
(50)
Por conseguinte, o mercado da União continua a ser atrativo para as exportações dos produtores-exportadores chineses.
3.2.4. Relação entre os preços para países terceiros e no mercado da União
(51)
Durante o PIR, os preços para os mercados de países terceiros foram, em média, 40 % mais baixos do que os preços das exportações para a União.
(52)
Em termos de preços, os exportadores chineses têm um forte incentivo para reorientarem as suas exportações para a União, caso as medidas venham a ser revogadas.
(53)
Esta conclusão é ainda reforçada pelo nível de preços das exportações para a União praticados pela Laiwu, bem como pela diferença entre os preços da empresa para a União e para países terceiros.
(54)
A mesma conclusão é igualmente apoiada pelos baixos preços das exportações efetuadas em quantidades limitadas para a União pelos produtores-exportadores que não colaboraram no presente inquérito.
3.2.5. Conclusão sobre a probabilidade de continuação do dumping
(55)
A capacidade de produção total (incluindo a capacidade não utilizada) da RPC, em comparação com a dimensão do mercado da União, sugere que as exportações para a União provavelmente aumentariam se as medidas forem revogadas. Essas exportações continuariam provavelmente a ocorrer a preços de dumping significativos.
(56)
Na sequência da divulgação, as partes interessadas questionaram as conclusões segundo as quais os preços para o mercado da UE ao abrigo do PMI nos últimos anos são insustentáveis e, por conseguinte, irão diminuir substancialmente, podendo mesmo aproximar-se do nível dos preços de exportação para países terceiros. Também consideraram provável que, na ausência de novas medidas, as exportações chinesas, que são estáveis, viessem a aumentar em volume e continuar a fazer-se a preços de dumping. Todavia, o inquérito estabeleceu claramente que o dumping persiste, mesmo com base em preços de exportação que não são considerados fiáveis, uma vez que estes são inflacionados pelo preço mínimo de importação dos compromissos. Apurou-se que estes preços eram significativamente mais elevados do que os preços de exportação para outros mercados para todos os produtores-exportadores sujeitos aos compromissos. Esses produtores-exportadores estão habituados a exportar a preços inferiores aos da UE. É de recordar, além disso, que o inquérito inicial estabeleceu que as importações na União a baixo preço objeto de dumping provenientes da RPC aumentaram 37 % entre 2004 e o período de doze meses que finda em junho de 2007 («período de inquérito inicial») (10). Todos estes elementos, juntamente com a considerável capacidade não utilizada na RPC, que não foi posta em causa, apoiam claramente a conclusão de que as exportações para a União continuariam provavelmente a fazer-se a preços objeto de dumping e em volumes cada vez maiores, em caso de revogação das medidas.
3.3. Reexame intercalar parcial limitado ao dumping praticado pela Laiwu
3.3.1. Valor normal
3.3.1.1. Tratamento de economia de mercado («TEM»)
(57)
Nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea b), do regulamento de base, a Comissão determinou se o valor normal podia ser estabelecido em conformidade com o artigo 2.o, n.os 1 a 6, desse regulamento se a Laiwu cumprisse os critérios definidos no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), desse regulamento, podendo, por esse motivo, ser-lhe concedido o TEM.
(58)
Resumidamente, e apenas a título de referência, esses critérios são sintetizados a seguir:
-
as decisões das empresas são tomadas e os custos determinados em resposta a sinais do mercado e sem interferência significativa do Estado, e os custos dos principais fatores de produção refletem substancialmente os valores do mercado,
-
as empresas têm um único tipo de registos contabilísticos básicos sujeitos a auditorias independentes, conformes às normas internacionais de contabilidade e aplicáveis para todos os efeitos,
-
não há distorções importantes herdadas do antigo sistema de economia centralizada,
-
a legislação em matéria de falência e de propriedade assegura a segurança jurídica e a estabilidade, e
-
as operações cambiais são realizadas às taxas do mercado.
(59)
Para determinar se os critérios previstos no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base são cumpridos, a Comissão solicitou à Laiwu que preenchesse um formulário de pedido de TEM. A Laiwu respondeu dentro do prazo fixado. A Comissão verificou as informações apresentadas pela Laiwu nas instalações da empresa.
(60)
A Comissão constatou que a Laiwu não cumpria os critérios 2 e 3 previstos no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base.
(61)
No que respeita ao critério 2, a empresa não demonstrou que mantém um registo contabilístico completo em conformidade com as normas internacionais de contabilidade. Além disso, nos seus registos não figuram documento justificativos que comprovem a exatidão e a exaustividade das suas contas. A empresa não dispunha de provas documentais que fundamentassem certos lançamentos nas suas contas. Além disso, as suas demonstrações financeiras não continham uma demonstração das alterações no capital próprio durante certos períodos. Estas lacunas violavam o princípio da representação fidedigna das informações contabilísticas e das demonstrações financeiras e, o que é mais importante, passaram despercebidas ao auditor. Por conseguinte, nem os registos contabilísticos nem a auditoria foram efetuadas em conformidade com as normas internacionais de contabilidade.
(62)
A Laiwu alegou que os seus registos contabilísticos eram suficientemente claros para satisfazer os princípios contabilísticos geralmente aceites pelas autoridades chinesas. A empresa alegou ainda que as incoerências referidas no documento de divulgação do TEM não afetavam a fiabilidade das suas contas. Na opinião da empresa, os requisitos contabilísticos devem ser vistos à luz da finalidade a que se destinam (por exemplo, para proteger os investidores).
(63)
A Comissão observa que o artigo 2.o, n.o 7, alínea c), segundo travessão, do regulamento de base estipula que as empresas devem ter um único tipo de registos contabilísticos básicos sujeitos a auditorias independentes, conformes às normas internacionais em matéria de contabilidade. Trata-se efetivamente de uma exigência formal. Contrariamente à alegação da empresa, a contabilidade deve estar em conformidade com as normas internacionais de contabilidade, independentemente do estatuto da empresa determinado pela legislação nacional em matéria de contabilidade.
(64)
A Comissão considera ainda que as contas da Laiwu não eram mantidas em conformidade com a legislação da RPC em matéria de contabilidade, uma vez que o auditor não formulou observações sobre a violação da legislação chinesa indicada no considerando 61.
(65)
Com base no exposto, a alegação teve de ser rejeitada.
(66)
No que respeita ao critério 3, a empresa não conseguiu demonstrar que não estava sujeita a distorções importantes herdadas do antigo sistema de economia centralizada. Mais especificamente, a empresa, na sua qualidade de «empresa de alta e nova tecnologia», beneficia de um regime preferencial de tributação do rendimento das sociedades que afeta significativamente a sua situação financeira.
(67)
A Laiwu alegou que o regime fiscal preferencial não podia ser tratado ao abrigo do critério 3 do TEM, pois tratava-se de um tipo de subvenção.
(68)
A Comissão observa que a avaliação ao abrigo do critério 3 do TEM tem por objetivo determinar se os produtores estão sujeitos a distorções importantes herdadas do antigo sistema de economia centralizada.
(69)
O benefício estatal recebido pela Laiwu sob a forma de uma taxa de imposto preferencial tem um caráter permanente ao abrigo do artigo 28.o da Lei relativa ao imposto sobre o rendimento das pessoas coletivas, adotada em 2007. Este benefício foi criado nos termos do Preâmbulo à Constituição da RPC, segundo o qual «o Partido deve manter e melhorar o sistema económico de base, no qual a propriedade pública desempenha um papel dominante e os vários setores económicos evoluem lado a lado…».
(70)
Um dos objetivos deste benefício consiste em atrair capital a taxas inferiores. Esta situação provoca uma distorção nos mercados de capitais. Com efeito, a existência de um regime de tributação dos rendimentos que trata favoravelmente algumas empresas consideradas estratégicas pelo governo indica que o regime fiscal não é de economia de mercado, mas está ainda fortemente influenciado pelo planeamento estatal, uma característica dos sistemas de economia centralizada. A Comissão considera que as distorções introduzidas por esse tipo de reduções do imposto sobre o rendimento são também significativas, dado que alteram o montante dos lucros antes de impostos que a empresa tem de atingir para ser atrativa para os investidores.
(71)
Com base no exposto, as alegações tiveram de ser rejeitadas.
(72)
A Comissão comunicou os resultados do inquérito TEM à Laiwu, às autoridades da RPC e aos requerentes. A Comissão convidou-os a apresentarem as suas observações e a solicitarem uma audição. As observações recebidas não determinaram qualquer alteração das conclusões preliminares da Comissão.
(73)
A Laiwu argumentou que a Comissão propôs recusar o TEM por motivos diferentes daqueles que levaram ao início do inquérito. Na opinião da empresa, a Comissão deveria ter limitado a avaliação do TEM ao critério 1.
(74)
Em primeiro lugar, importa salientar que o artigo 2.o, n.o 7, alínea c), enumera cinco critérios cumulativos, devendo todos eles estar preenchidos para que o TEM possa ser concedido. Além disso, o ónus da prova recai sobre a empresa que solicita o TEM.
(75)
Além do mais, o ponto 5.2 do aviso de início (11) especifica os motivos para o início do inquérito, que estão relacionados com o aumento da capacidade de produção da Laiwu e o alargamento da definição do produto das suas vendas. O aviso de início não restringe de modo algum o inquérito à avaliação do cumprimento do critério 1 do TEM. Além disso, considera-se que os elementos de prova prima facie, por si só, justificam o início de um inquérito. A avaliação dos pedidos de TEM ao abrigo do artigo 2.o, n.o 7, do regulamento de base consiste numa análise completa para apurar se um determinado produtor opera ou não em condições de economia de mercado, tal como definido no ponto 6.1.1.2 do aviso de início.
(76)
Por último, a Comissão observa que a Laiwu apresentou um formulário de pedido de TEM alegando que cumpria todos os cinco critérios TEM. No âmbito das disposições pertinentes do regulamento de base, as empresas que solicitem o TEM devem provar satisfatoriamente que operam em condições de economia de mercado, ou seja, o ónus da prova no que respeita a fundamentar devidamente o pedido de TEM incumbe à empresa. A alegação da Laiwu foi, por conseguinte, rejeitada.
(77)
Após a prestação de informações sobre a sua análise do pedido de TEM aos Estados-Membros, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea c), a Comissão informou as partes interessadas da determinação final do TEM.
3.3.1.2. País análogo
(78)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, o valor normal para a Laiwu foi determinado com base no preço num país terceiro com economia de mercado. Para o efeito, a Comissão selecionou um país terceiro com economia de mercado - o Canadá (ver considerando 26 e seguintes).
(79)
A Comissão determinou o valor normal com base nas vendas realizadas pelo produtor canadiano no mercado interno a clientes independentes.
3.3.2. Preço de exportação
(80)
A Comissão estabeleceu o preço de exportação com base nos preços de exportação efetivamente pagos ou a pagar por clientes independentes na União, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base.
3.3.3. Comparação
(81)
A Comissão comparou o valor normal com o preço de exportação no estádio à saída da fábrica.
(82)
Quando tal se justificou pela necessidade de assegurar uma comparação justa, a Comissão ajustou o valor normal e/ou o preço de exportação para ter em conta as diferenças que afetam os preços e a sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. Foram efetuados ajustamentos para ter em conta os custos de transporte, seguro, movimentação, carregamento e custos acessórios, despesas de embalagem, crédito e comissões.
3.3.4. Margem de dumping
(83)
A Comissão procedeu a uma comparação entre o valor normal médio ponderado de cada tipo do produto similar no país análogo e o preço de exportação médio ponderado do tipo do produto em causa correspondente, em conformidade com o artigo 2.o, n.os 11 e 12, do regulamento de base.
(84)
Atendendo ao que precede, a margem de dumping média ponderada da Laiwu, expressa em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, é de 37,8 %.
3.3.5. Caráter duradouro das novas circunstâncias
(85)
Em conformidade com o artigo 11.o, n.o 3, do regulamento de base, a Comissão procurou determinar se, no que diz respeito ao dumping, a alteração das circunstâncias poderia razoavelmente ser considerada de caráter duradouro.
(86)
O facto de a Laiwu ter passado a ser o maior produtor-exportador para a UE quando anteriormente era o mais pequeno é considerada uma alteração de caráter duradouro. Com efeito, a empresa confirmou, na sua resposta ao questionário, que irá manter o seu volume de exportações e que não irá alterar o seu padrão de exportação.
4. PREJUÍZO
4.1. Definição da indústria da União e da produção da União
(87)
O produto similar foi fabricado por dois produtores da União durante o PIR. Estes constituem a indústria da União, na aceção do artigo 4.o, n.o 1, do regulamento de base.
(88)
Uma vez que a indústria da União é constituída por apenas dois produtores, todos os valores relacionados com dados sensíveis tiveram de ser indexados ou apresentados sob a forma de intervalos, por razões de confidencialidade.
4.2. Consumo da União
(89)
A Comissão estabeleceu o consumo da União adicionando as vendas da indústria da União no mercado da União às importações provenientes da RPC e de outros países terceiros, com base nos dados do Eurostat e nas respostas ao questionário.
(90)
O consumo da União evoluiu da seguinte forma:
Quadro 1
Consumo da União
2010
2011
2012
PIR
Consumo em toneladas (intervalos)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Índice
100
95
105
101
Fonte: Eurostat e respostas ao questionário.
(91)
O consumo da União flutuou +/- 5 % durante o período considerado. No entanto, a evolução não revela uma tendência clara durante todo o período considerado.
4.3. Importações provenientes do país em causa
4.3.1. Volume e parte de mercado das importações provenientes do país em causa
(92)
A Comissão determinou o volume das importações com base nos dados do Eurostat. A parte de mercado das importações foi determinada com base no consumo da União, tal como estabelecido no considerando 88 e seguintes.
(93)
As importações na União provenientes do país em causa registaram a seguinte evolução:
Quadro 2
Volume de vendas e parte de mercado
2010
2011
2012
PIR
Volume das importações provenientes do país em causa (toneladas)
202 391
176 451
206 222
183 026
Índice
100
87
102
90
Parte de mercado (intervalo)
40 %-45 %
36 %-41 %
38 %-43 %
35 %-40 %
Parte de mercado - Índice
100
92
97
90
Fonte: Eurostat
(94)
Os volumes de importação conheceram flutuações durante o período considerado. As flutuações parecem seguir, em certa medida, a evolução do consumo da União. Em 2011, quando o consumo era reduzido, as importações chinesas situaram-se no seu nível mais baixo. Em 2012, quando o consumo atingiu o seu valor mais elevado, as importações chinesas também atingiram o seu nível mais elevado.
(95)
As importações chinesas só não seguiram esta tendência durante o PIR, altura em que se situaram cerca de 10 % abaixo dos níveis de 2010, não obstante um consumo da União comparável. Apesar desta diminuição, as importações chinesas mantiveram uma parte de mercado substancial, de 35 % - 45 % no mercado da União, durante todo o período considerado.
4.3.2. Preços das importações provenientes do país em causa e subcotação de preços
(96)
A Comissão determinou o volume das importações com base nos dados do Eurostat. O preço médio das importações na União provenientes do país em causa registou a seguinte evolução:
Quadro 3
Preços de importação
(EUR/tonelada)
2010
2011
2012
PIR
RPC
806
938
1 000
933
Índice
100
116
124
116
Fonte: Eurostat
(97)
Os preços das importações de ácido cítrico chinês aumentaram 24 % entre 2010 e 2012, registando-se posteriormente uma diminuição de 8 pontos percentuais entre 2012 e o PIR. Ao longo do período considerado, estes preços acompanharam a evolução dos preços das matérias-primas, como o milho.
(98)
Na sequência da divulgação, uma parte interessada pôs em causa a exatidão dos dados do Eurostat, sem apresentar qualquer elemento de prova que fundamentasse a sua alegação. Por conseguinte, este argumento não pôde ser aceite.
(99)
A Comissão determinou a subcotação de preços durante o PIR mediante uma comparação entre:
1)
os preços médios ponderados das vendas por tipo dos produtores da União, cobrados a clientes independentes no mercado da União, ajustados ao estádio à saída da fábrica; e
2)
os preços médios ponderados correspondentes das vendas por tipo do produto das importações provenientes dos produtores chineses colaborantes ao primeiro cliente independente, estabelecidos numa base «custo, seguro e frete» (CIF), devidamente ajustados para ter em conta os direitos e custos de importação convencionais.
(100)
Para os produtores-exportadores que não são parte no compromisso referido no considerando 2, foi utilizado para a comparação o preço cobrado ao primeiro cliente independente na União. Para os produtores-exportadores que são partes no compromisso, não puderam ser utilizados os preços ao primeiro cliente independente na União, dado terem sido influenciados pelas condições do compromisso. Para esses exportadores, a subcotação dos preços foi determinada com base no preço cobrado ao primeiro cliente independente em países terceiros.
(101)
Na sequência da divulgação, as partes interessadas argumentaram que, também para as partes não sujeitas ao compromisso, deveria ter sido tomado o preço cobrado ao primeiro cliente independente em países terceiros para determinar a subcotação dos preços. O inquérito revelou, contudo, que as partes não sujeitas ao compromisso cobraram preços consideravelmente mais baixos do que os cobrados pelas partes sujeitas ao compromisso. Tal indica que os seus preços não são afetados pelo compromisso, pelo que podem ser utilizados para determinar a subcotação dos preços.
(102)
A comparação dos preços foi feita por tipo do produto para as transações efetuadas no mesmo estádio de comercialização, com os devidos ajustamentos para comissões e desagregação, quando necessário.
(103)
Na sequência da divulgação, as partes interessadas alegaram que um ajustamento para a desagregação já não se justifica, uma vez que já não existe a necessidade de desagregar o ácido cítrico chinês. Todavia, o inquérito estabeleceu que, embora a desagregação nem sempre seja necessária, existem ainda casos em que é este o caso, o que justifica o ajustamento.
(104)
Para os produtores-exportadores que não colaboraram, a subcotação dos preços não pôde ser estabelecida utilizando os preços por tipo do produto, uma vez que esta informação não estava disponível. Por conseguinte, a subcotação dos preços foi determinada através de uma comparação entre os preços de venda médios ponderados globais, tanto para os produtores da União como para os produtores-exportadores chineses não colaborantes.
(105)
O resultado da comparação foi expresso em percentagem do volume de negócios dos produtores da União durante o PIR, que revelou uma margem média ponderada de subcotação dos preços entre 20 % e 45 %.
4.4. Situação económica da indústria da União
4.4.1. Observação geral
(106)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, o exame da repercussão das importações objeto de dumping na indústria da União incluiu uma apreciação de todos os indicadores económicos pertinentes para a situação dessa indústria durante o período considerado.
4.4.2. Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
(107)
A produção total da União, a capacidade de produção e a utilização da capacidade evoluíram do seguinte modo durante o período considerado:
Quadro 4
Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
2010
2011
2012
PIR
Volume de produção em toneladas (intervalos)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Índice
100
106
108
107
Capacidade de produção em toneladas (intervalos)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Índice
100
101
101
101
Utilização da capacidade - Índice
100
105
106
106
Fonte: Respostas ao questionário
(108)
O volume de produção registou uma evolução positiva durante o período considerado, tendo aumentado 6 % entre 2010 e 2011, com ligeiras alterações nos períodos subsequentes.
(109)
Uma vez que a capacidade de produção se manteve praticamente inalterada, a utilização da capacidade refletiu a evolução do volume de produção. A utilização da capacidade aumentou significativamente (5 %) entre 2010 e 2011, permanecendo quase inalterada nos períodos subsequentes.
4.4.3. Volume de vendas e parte de mercado
(110)
O volume de vendas e a parte de mercado da indústria da União evoluíram do seguinte modo, durante o período considerado:
Quadro 5
Volume de vendas e quota de mercado
2010
2011
2012
PIR
Volume de vendas total no mercado da União - Índice
100
108
108
108
Parte de mercado - Índice
100
111
102
107
Fonte: Respostas ao questionário
(111)
A indústria da União conseguiu aumentar o seu volume de vendas em 8 % entre 2010 e 2011. Posteriormente, o volume de vendas manteve-se ao mesmo nível até ao PIR.
(112)
A parte de mercado evoluiu de forma semelhante, tendo aumentado 7 % durante o período considerado. Em 2011 e 2012, a parte de mercado foi também afetada pelas flutuações no consumo da União descritas no considerando 91.
4.4.4. Crescimento
(113)
A indústria da União conseguiu aumentar o seu volume de vendas em 8 % e a sua parte de mercado em 7 %. Ao mesmo tempo, os volumes de produção aumentaram de uma forma semelhante. A indústria da União pôde, portanto, beneficiar das oportunidades de crescimento e aumentar a sua quota de mercado num mercado relativamente estável.
4.4.5. Emprego e produtividade
(114)
Durante o período considerado o emprego e a produtividade evoluíram da seguinte forma:
Quadro 6
Emprego e produtividade
2010
2011
2012
PIR
Número de trabalhadores - Índice
100
101
105
106
Produtividade (toneladas/trabalhador) -Índice
100
105
102
101
Fonte: Respostas ao questionário
(115)
O emprego conheceu uma evolução favorável durante o período considerado, tendo aumentado 6 %. Ao mesmo tempo, a produtividade por trabalhador permaneceu bastante estável ao longo do período considerado.
4.4.6. Amplitude da margem de dumping e recuperação de anteriores práticas de dumping
(116)
As margens de dumping apuradas situaram-se significativamente acima do nível de minimis. O impacto da amplitude das margens de dumping efetivas sobre a indústria da União foi, no entanto, atenuado, uma vez que o nível de preços de muitos produtores-exportadores chineses foi influenciado pelo compromisso. Para os outros produtores-exportadores, o efeito prejudicial foi contrabalançado pelo efeito dos direitos. Por conseguinte, pode concluir-se que a indústria da União recuperou do prejuízo causado pelas anteriores práticas de dumping dos produtores-exportadores chineses.
4.4.7. Preços e fatores que influenciam os preços
(117)
Durante o período considerado, o preço de venda médio unitário ponderado cobrado pelos produtores da União a clientes independentes na União evoluiu do seguinte modo:
Quadro 7
Preços de venda na União
2010
2011
2012
PIR
Preço unitário de venda na União (EUR/tonelada) - Intervalos
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Índice
100
103
113
115
Custo unitário da produção (EUR/tonelada) - Intervalos
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Índice
100
113
111
115
Fonte: Respostas ao questionário
(118)
O custo unitário médio ponderado de produção aumentou 13 % entre 2010 e 2011 e aumentou subsequentemente mais 2 pontos percentuais até ao PIR.
(119)
Os preços de venda evoluíram de forma semelhante, embora com um atraso de cerca de um ano. A indústria da União apenas pôde repercutir integralmente o aumento dos custos incorridos em 2011 nos seus clientes em 2012. Esta situação deu origem a uma rendibilidade mais baixa em 2011, conforme indicado no considerando 120 e seguintes.
4.4.8. Custos de mão-de-obra
(120)
Os custos médios da mão de obra dos produtores da União incluídos na amostra evoluíram do seguinte modo durante o período considerado:
Quadro 8
Custos médios da mão de obra por trabalhador
2010
2011
2012
PIR
Salário médio por trabalhador - Índice
100
103
114
118
Fonte: Respostas ao questionário
(121)
Os custos médios da mão-de-obra por trabalhador aumentaram, no total, 18 %, principalmente devido a um aumento significativo de 11 pontos percentuais entre 2011 e 2012.
4.4.9. Existências
(122)
Durante o período considerado, os níveis de existências dos produtores da União evoluíram do seguinte modo:
Quadro 9
Existências
2010
2011
2012
PIR
Existências finais em toneladas (intervalos)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Índice
100
101
121
155
Fonte: Respostas ao questionário
(123)
As existências finais dos produtores da União aumentaram significativamente durante o período considerado. O nível mais elevado das existências no final do PIR ficou a dever-se a fatores sazonais. Enquanto, para os outros períodos, as existências finais são registadas no final de dezembro, no que toca ao final do PIR tal acontece no final de junho, imediatamente antes de um período em que a procura é bastante elevada, graças ao aumento do consumo de bebidas e a uma produção bastante baixa, devido à proximidade das férias de verão. É, pois, normal que se verifique um nível mais elevado de existências nessa altura do ano.
4.4.10. Rendibilidade, cash flow, investimentos, retorno dos investimentos e capacidade de obtenção de capital
(124)
Durante o período considerado, a rendibilidade, o cash flow, os investimentos e o retorno dos investimentos dos produtores da União evoluíram do seguinte modo:
Quadro 10
Rendibilidade, cash flow, investimentos e retorno dos investimentos
2010
2011
2012
PIR
Rendibilidade das vendas da União a clientes independentes (intervalos)
12 %-17 %
7 %-12 %
12 %-17 %
12 %-17 %
Índice
100
69
103
103
Cash flow - Índice
100
50
86
80
Investimentos - Índice
100
162
123
106
Retorno dos investimentos (intervalo)
30 %-40 %
15 %-25 %
25 %-35 %
25 %-35 %
Índice
100
59
93
90
Fonte: Respostas ao questionário
(125)
A Comissão determinou a rendibilidade dos produtores da União através do lucro líquido, antes de impostos, das vendas do produto similar a clientes independentes na União, em percentagem do volume de negócios dessas vendas. A rendibilidade manteve-se em níveis estáveis durante praticamente todo o período considerado. A rendibilidade da indústria da União excedeu o lucro-alvo estabelecido no inquérito inicial ao longo de todo o período considerado.
(126)
O cash flow líquido é a capacidade de os produtores da União autofinanciarem as suas atividades. O seu desenvolvimento manteve-se em níveis satisfatórios durante todo o período considerado.
(127)
O retorno dos investimentos corresponde ao lucro expresso em percentagem do valor contabilístico líquido dos investimentos. O seu desenvolvimento refletiu em grande medida a evolução da rendibilidade, e manteve-se em níveis satisfatórios durante praticamente todo o período considerado.
(128)
Nenhum dos produtores da União comunicou dificuldades na obtenção de capital durante o período considerado.
4.4.11. Conclusão sobre o prejuízo
(129)
Na sua maioria, os indicadores de prejuízo, tais como a produção, a utilização da capacidade, o volume de vendas, o emprego, os custos da mão de obra e os preços de venda, evoluíram de forma positiva. Embora os indicadores financeiros - como a rendibilidade, o cash flow e o retorno dos investimentos - revelem uma tendência mista, os níveis absolutos são satisfatórios e não revelam qualquer sinal de prejuízo.
(130)
Tendo em conta o que precede, a Comissão concluiu que a indústria da União recuperou do prejuízo causado pelas anteriores práticas de dumping e não sofre um prejuízo importante na aceção do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base.
4.5. Probabilidade de reincidência do prejuízo
(131)
As tendências acima referidas relativas aos preços e aos volumes das importações do produto em causa provenientes da China mostram que, embora os exportadores chineses tenham mantido uma presença significativa no mercado da União, as medidas em vigor (direito e compromissos) conduziram a um aumento dos preços e a uma diminuição dos volumes. A indústria da União foi o principal beneficiário desta evolução, uma vez que a presença no mercado de outros países terceiros permaneceu bastante limitada. Isto indica que a eliminação do prejuízo se deve sobretudo à existência das medidas em vigor.
(132)
Tal como mencionado no considerando 45, os produtores-exportadores da RPC dispõem de capacidade não utilizada para aumentar muito rapidamente as suas exportações. Além disso, tendo em conta que os preços são mais lucrativos no mercado da UE do que na maior parte dos mercados dos países terceiros, é provável que quantidades significativas atualmente exportadas para esses países venham a ser reencaminhadas para o mercado da União, se as medidas anti-dumping vierem a caducar.
(133)
Além do mais, alguns importantes mercados internacionais, como os Estados Unidos, o Brasil, a Tailândia e a Ucrânia, instituíram direitos anti-dumping sobre o ácido cítrico chinês. Por conseguinte, será mais difícil para os produtores-exportadores chineses vender nesses mercados do que no mercado desprotegido da UE, se as medidas anti-dumping vierem a caducar.
(134)
Por outro lado, os níveis de preços dos produtores-exportadores chineses não sujeitos a compromissos subcotaram significativamente os preços da indústria da União em 20 % - 45 %. Do mesmo modo, os preços praticados pelos produtores-exportadores sujeitos a compromissos nos mercados de países terceiros subcotaram os preços da indústria da União em 20 % - 39 %. Tal revela os níveis de preços que os produtores-exportadores chineses viriam provavelmente a cobrar no mercado da União na ausência de medidas.
(135)
A probabilidade de se verificarem exportações chinesas a baixos preços na ausência de medidas é confirmada pela abertura de vários inquéritos anti-dumping relativos ao ácido cítrico chinês noutros países mencionados no considerando 133.
(136)
Os produtores-exportadores chineses têm capacidade para aumentar significativamente a sua parte de mercado, já de si substancial, a preços que subcotariam significativamente os preços da indústria da União em detrimento desta.
(137)
Na sequência da divulgação, as partes interessadas argumentaram que os produtores-exportadores chineses não iriam provavelmente diminuir os seus preços para os níveis de preços prevalecentes nos mercados de outros países terceiros. No entanto, esta alegação não é apoiada pelos factos estabelecidos no inquérito. Tal como referido no considerando 134, as margens de subcotação estabelecidas para os produtores-exportadores chineses não sujeitos ao compromisso no mercado da União (20 % - 45 %) são muito semelhantes às estabelecidas para os produtores-exportadores chineses sujeitos ao compromisso para mercados de países terceiros (20 % - 39 %). Por conseguinte, é provável que, na ausência de medidas, os preços chineses no mercado da União se viessem a aproximar dos preços cobrados pelos produtores-exportadores chineses noutros locais.
(138)
Por esse motivo, pode concluir-se que existe a probabilidade de reincidência do prejuízo, se as medidas vierem a caducar.
5. INTERESSE DA UNIÃO
(139)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, a Comissão procurou determinar se a instituição de medidas anti-dumping sobre as importações de ácido cítrico originário da RPC, na sequência das conclusões do presente reexame da caducidade, não seria do interesse da União no seu conjunto. A determinação do interesse da União baseou-se na apreciação de todos os interesses envolvidos, inclusivamente os da indústria da União, dos importadores e dos utilizadores. Foi dada a todas as partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista, como previsto no artigo 21.o, n.o 2, do regulamento de base.
5.1. Interesse da indústria da União
(140)
Ambos os produtores da União, que representam conjuntamente 100 % da produção da União, colaboraram no presente inquérito. Tal como referido no considerando 130, a indústria da União recuperou do prejuízo causado pelas práticas de dumping anteriores.
(141)
As medidas em vigor permitiram à indústria da União recuperar do prejuízo anterior. Ao mesmo tempo, a indústria da União revelou que as suas operações são viáveis quando não estão sujeitas a uma concorrência desleal por parte das importações objeto de dumping.
(142)
Ao mesmo tempo, a remoção das medidas conduziria muito provavelmente a uma maior concorrência desleal por parte das importações chinesas objeto de dumping, o que ameaçaria a manutenção em atividade dos restantes produtores num setor de outro modo viável. Recorde-se que três produtores da União tinham encerrado antes da instituição de medidas contra as importações chinesas.
(143)
Por conseguinte, conclui-se que é do interesse da indústria da União manter as medidas em vigor.
5.2. Interesse dos importadores independentes
(144)
Tal como referido no considerando 13, seis importadores independentes enviaram uma resposta no âmbito da amostra. Foram incluídos na amostra os três maiores importadores, mas um deles acabou por não fornecer uma resposta pertinente ao questionário. A amostra final consistiu nos restantes dois importadores.
(145)
Ambos os importadores comercializam uma vasta gama de produtos. A importância do ácido cítrico no seu volume de negócios total varia muito. Para um dos importadores, o ácido cítrico representa uma parte insignificante do seu volume de negócios total, ao passo que para o outro é um dos produtos mais importantes.
(146)
Nenhum dos importadores incluídos na amostra se opõe estritamente às medidas em vigor, mas chamam ambos a atenção para o facto de o atual nível do PMI ser demasiado elevado, o que origina lucros substanciais para a indústria da União. Assim sendo, estes importadores solicitaram uma redução do nível do PMI.
5.3. Interesse dos utilizadores
(147)
A Comissão recebeu seis respostas completas de utilizadores, principalmente dos setores químico e farmacêutico. Embora a indústria alimentar e de bebidas seja, de longe, o maior utilizador de ácido cítrico, representando pelo menos 50 % do consumo total, nenhum utilizador desta indústria colaborou plenamente.
(148)
Os utilizadores mostraram-se preocupados com a segurança do abastecimento. Uma das preocupações era a incapacidade da indústria da União para abastecer plenamente o mercado da União. No entanto, as medidas em vigor não impediram que as importações chinesas entrassem no mercado da União em quantidades significativas, permitindo-lhes fornecer a parte do mercado que não podia ser fornecida pela indústria da União.
(149)
Grandes grupos de utilizadores, tais como a indústria alimentar e de bebidas e as indústrias farmacêuticas, apenas necessitam de quantidades marginais de ácido cítrico para os seus produtos. Na opinião destes utilizadores, não é fácil substituir o ácido cítrico, pelo que a segurança do abastecimento é frequentemente mais importante do que o preço. O efeito financeiro das medidas nestes utilizadores é insignificante, devido ao peso muito reduzido do ácido cítrico na sua estrutura de custos.
(150)
Para os utilizadores que produzem produtos químicos, e que representam cerca de 25 % do consumo total da UE, o ácido cítrico tem uma importância moderada, representando cerca de 5 % dos custos das matérias-primas. Na opinião destes utilizadores, as medidas anti-dumping não deviam ser mantidas. Alguns utilizadores referiram também a boa situação financeira dos produtores da UE. O efeito das medidas nestes utilizadores é mais significativo do que na indústria alimentar e de bebidas e na indústria farmacêutica. No entanto, as informações fornecidas pelos utilizadores que colaboraram no inquérito e que produzem produtos químicos mostram que estes conseguiram alcançar uma margem de lucro razoável, apesar das medidas em vigor. Assim sendo, o efeito das medidas nestes utilizadores é considerado limitado.
(151)
Na sequência da divulgação, as partes interessadas da indústria dos detergentes alegaram que, para certos produtos, o ácido cítrico representa uma percentagem mais elevada dos custos do que o valor médio de 5 % referido anteriormente. Ao mesmo tempo, estas partes não forneceram quaisquer elementos de prova de que o preço médio para a indústria dos detergentes, em particular, é diferente dos 5 % atribuídos à indústria química em geral. Considera-se, por conseguinte, que as conclusões para a indústria química em geral são também aplicáveis à indústria dos detergentes em particular.
(152)
Na sequência da divulgação, as partes interessadas argumentaram ainda que a futura proibição de fosfatos nos detergentes para máquinas de lavar louça automáticas irá conduzir a um aumento do consumo de ácido cítrico na União a partir de 2017. Embora seja evidente que, até essa altura, os fosfatos terão de ser substituídos por outras substâncias, não é ainda claro se serão substituídos por ácido cítrico ou por outras substâncias. Além disso, as partes não facultaram quaisquer elementos de prova factuais sobre o impacto global desta alteração.
(153)
Em geral, os efeitos positivos das medidas sobre a indústria da União compensam claramente o impacto negativo ou insignificante das medidas em vigor sobre os utilizadores.
5.4. Fontes de abastecimento no mercado da União
(154)
As partes interessadas queixaram-se de uma alegada ausência de concorrência no mercado da União. Com efeito, a UE tem apenas dois produtores da União. A fim de satisfazer a procura por parte dos utilizadores da UE, o mercado da União tem de proceder a importações maioritariamente provenientes da RPC.
(155)
O facto de restarem apenas dois produtores em atividade na União é, no entanto, o resultado das práticas de dumping dos produtores-exportadores chineses, as quais conduziram à instituição das medidas objeto de reexame. Em 2004, no início do período considerado do inquérito inicial, existiam ainda na União cinco produtores, que competiam com quantidades significativas de importações chinesas objeto de dumping. Nos anos seguintes (2004-2007), quando a União ficou exposta a grandes quantidades de exportações objeto de dumping pronunciado provenientes da RPC, três produtores da União tiveram de abandonar o mercado, o que conduziu à atual situação de duopólio.
(156)
Com a instituição das medidas em vigor, foi possível interromper a tendência decrescente do número de produtores da União. Caso os produtores-exportadores chineses viessem a ser autorizados a retomar o dumping em quantidades ilimitadas, a indústria da União sofreria novamente um prejuízo, nomeadamente a perda de uma parte de mercado para as importações chinesas.
(157)
Os produtores da União não têm capacidade para satisfazer plenamente a procura no mercado da União (ver considerando 107). Não obstante a existência das medidas em vigor, as importações chinesas continuaram a entrar no mercado da União em quantidades significativas, tendo detido uma parte de mercado de entre 35 % e 45 % ao longo de todo o período considerado, tal como se explica no considerando 93.
(158)
Na ausência de medidas, os dois únicos produtores da UE existentes podem igualmente ser forçados a abandonar o mercado da UE. Num tal cenário, os utilizadores da UE tornar-se-iam ainda mais dependentes de uma única fonte de importações (a RPC), o que, dada a importância da segurança do abastecimento acima mencionada, não seria do interesse da União.
5.5. Conclusão sobre o interesse da União
(159)
Com base no que precede, a Comissão concluiu que não existem razões imperiosas para concluir que não é do interesse da União manter as medidas sobre as importações de ácido cítrico originário da RPC.
6. MEDIDAS ANTI-DUMPING
6.1. Reexame intercalar limitado ao prejuízo
(160)
Os produtores-exportadores chineses que colaboraram no inquérito são, na sua maioria, partes nos compromissos referidos no considerando 2. O inquérito de reexame da caducidade demonstrou, no considerando 41, que os seus preços de exportação para a UE foram determinados por esses compromissos de preços que estabeleceram preços mínimos de importação («PMI»). Por conseguinte, os seus preços de exportação não foram considerados suficientemente fiáveis para serem utilizados para a análise da probabilidade de continuação ou de reincidência do dumping nas circunstâncias específicas do presente inquérito. Do mesmo modo, tal como se explica no considerando 100, esses preços de exportação não podem ser considerados um indicador fiável para efetuar um cálculo de subcotação fiável e válido. Pela mesma razão, esses preços também não são suficientemente fiáveis para calcular um novo nível de eliminação do prejuízo.
(161)
Para o produtor-exportador chinês colaborante que não é parte no compromisso - a Laiwu -, os preços de exportação não foram afetados pelo compromisso e podem, portanto, ser utilizados para estabelecer um novo nível de eliminação do prejuízo.
6.2. Nível de eliminação do prejuízo
(162)
Para determinar o nível das medidas, a Comissão começou por determinar o montante do direito necessário para evitar a reincidência do prejuízo sofrido pela indústria da União.
(163)
O prejuízo não se voltaria a verificar se a indústria da União pudesse cobrir os seus custos de produção e obter um lucro antes de impostos com as vendas do produto similar no mercado da União, que pudesse razoavelmente ser alcançado em condições normais de concorrência por uma indústria deste tipo no setor, ou seja, na ausência de importações objeto de dumping. A margem de lucro determinada para esse efeito no inquérito inicial foi de 6 %.
(164)
Nesta base, a Comissão calculou um preço não prejudicial do produto similar para a indústria da União, subtraindo dos preços de venda da União a margem de lucro efetivamente obtida durante o PIR e substituindo-a pela margem de lucro acima referida de 6 %.
(165)
Uma parte interessada argumentou que a margem de lucro de 6 % antes de impostos é demasiado baixa, já que, graças à taxa de imposto significativa, o lucro depois de impostos não proporciona os recursos necessários.
(166)
A este respeito, a margem de lucro utilizada para estabelecer o nível de eliminação do prejuízo reflete a margem de lucro na ausência de importações objeto de dumping. A parte interessada não apresentou quaisquer argumentos que demonstrassem que a margem de lucro de 6 % - que é a margem de lucro efetiva obtida pela indústria da União na ausência de importações objeto de dumping - estabelecida no inquérito inicial não é adequada para esse efeito.
(167)
Seguidamente, a Comissão determinou o nível de eliminação do prejuízo com base numa comparação entre o preço de importação médio ponderado da Laiwu, estabelecido para calcular a subcotação dos preços, e o preço médio ponderado não prejudicial do produto similar vendi do pelos produtores da União no mercado da União durante o PIR. As eventuais diferenças resultantes desta comparação foram expressas em percentagem do valor CIF médio de importação ponderado.
6.3. Medidas anti-dumping definitivas
(168)
Para a empresa Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., devem ser instituídas medidas anti-dumping definitivas sobre as importações do produto em causa, em conformidade com a regra do direito inferior previsto no artigo 9.o, n.o 4, do regulamento de base. A Comissão comparou a margem de prejuízo com a margem de dumping. A taxa do direito deve ser estabelecida ao nível do mais baixo dos níveis de dumping ou de eliminação do prejuízo.
(169)
Atendendo ao que precede, as taxas do direito anti-dumping definitivo, expressas em percentagem do preço CIF franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado, devem ser as seguintes:
Empresa
Margem de dumping
Nível de eliminação do prejuízo
Direito anti-dumping definitivo
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
No âmbito do reexame da caducidade, tal como previsto no artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, devem manter-se as medidas anti-dumping aplicáveis às importações de ácido cítrico originário da RPC. Relembre-se que essas medidas são constituídas por um direito ad valorem com várias taxas e por compromissos para certas empresas.
(171)
As taxas do direito anti-dumping individual especificadas no presente regulamento foram fixadas com base nos resultados do presente inquérito. Por conseguinte, traduzem a situação verificada durante o inquérito no que diz respeito a essas empresas. Estas taxas do direito aplicam-se exclusivamente às importações do produto em causa originário do país em questão produzido pelas pessoas coletivas mencionadas. As importações do produto em causa fabricado por qualquer outra empresa não expressamente mencionada na parte dispositiva do presente regulamento, incluindo as entidades coligadas com as empresas especificamente mencionadas, devem estar sujeitas à taxa do direito aplicável a «Todas as outras empresas». Não devem ser objeto de qualquer das taxas do direito anti-dumping individual.
(172)
Uma empresa pode requerer a aplicação destas taxas do direito anti-dumping individual se alterar o nome ou o endereço da sua entidade. O pedido deve ser dirigido à Comissão (12). O pedido deve conter todas as informações necessárias para demonstrar que a alteração não afeta o direito de a empresa beneficiar da taxa do direito que lhe é aplicável. Se a mudança de nome ou endereço da empresa não afetar o seu direito a beneficiar da taxa do direito que lhe é aplicável, um aviso informando da alteração do nome ou endereço será publicado no Jornal Oficial da União Europeia.
(173)
Dois produtores-exportadores notificaram a Comissão de uma alteração do seu endereço. Um deles notificou igualmente a Comissão de uma alteração do seu nome. Estas alterações não são de molde a afetar as suas operações no que diz respeito ao produto em questão.
(174)
Um outro produtor-exportador deve deixar de ter direito a uma taxa do direito individual, uma vez que deixou de existir.
(175)
As conclusões dos considerandos 173 e 174 foram divulgadas e não foram recebidas quaisquer observações.
7. FORMA DAS MEDIDAS
(176)
No âmbito do reexame da forma das medidas, a Comissão considerou a estrutura do PMI dos compromissos. Examinou, em particular, o mecanismo de indexação.
(177)
O PMI foi inicialmente indexado com base nas flutuações dos preços do milho nos Estados Unidos. Quando as medidas iniciais foram instituídas, os produtores-exportadores que ofereceram compromissos não puderam encontrar uma fonte de referência pública para os preços do milho na UE. Essa fonte está agora disponível e é considerada mais adequada, tendo em conta o facto de o PMI ter por base o preço não prejudicial da indústria da União.
(178)
A Comissão examinou igualmente a variável indexação para o consumo de matérias-primas por tonelada de ácido cítrico, tendo-a considerado correta.
(179)
Na sequência da divulgação, as partes interessadas argumentaram que, em vez de se realizar a indexação do PMI acima descrita, dever-se-ia utilizar um preço mínimo fixo ou uma indexação com base nos preços de outras matérias-primas para além do milho, uma vez que nem todos os produtores da União utilizam o milho como matéria-prima para a produção de ácido cítrico. Porém, dadas as flutuações significativas tanto dos custos de produção como dos preços do ácido cítrico, a fixação de um preço mínimo pode ficar rapidamente desatualizada e este tornar-se excessivamente alto ou baixo. Além disso, não é considerada adequada a indexação de uma matéria-prima com preços bastante estáveis quando se sabe que o preço do ácido cítrico varia significativamente e que não existe uma fonte pública fidedigna.
(180)
Considera-se, por conseguinte, que a fixação de um preço mínimo ou a indexação com base em diferentes matérias-primas não é mais razoável do que uma indexação com base dos preços do milho. No entanto, uma vez que o milho não é a matéria-prima de base para todos os produtores da União, foi considerado adequado rever a variável indexação para o consumo de matérias-primas, a fim de melhor refletir o consumo médio ponderado de milho pela indústria da União e a evolução do preço não prejudicial da indústria da União no seu conjunto.
(181)
No âmbito do reexame intercalar parcial limitado ao prejuízo, a Comissão estabeleceu um novo preço não prejudicial para a indústria da União. Nessa base, o PMI deve ser revisto e atualizado, para que os compromissos possam permanecer em vigor.
(182)
Na sequência da divulgação final, os cinco produtores-exportadores que colaboraram no inquérito, incluindo um grupo de produtores-exportadores cujos compromissos estão atualmente em vigor, juntamente com a Câmara de Comércio de Importadores e Exportadores de Metais, Minérios e Produtos Químicos da China (ver considerandos 2 e 3), ofereceram novos compromissos de preços aceitáveis.
(183)
A Comissão, pela Decisão de Execução (UE) 2015/87 (13) aceitou estes novos compromissos que substituem os compromissos em vigor. Os novos compromissos eliminam os efeitos prejudiciais do dumping e limitam suficientemente o risco de evasão.
(184)
Para auxiliar a Comissão e as autoridades aduaneiras a controlar eficazmente o respeito dos compromissos por parte das empresas aquando da apresentação do pedido de introdução em livre prática à autoridade aduaneira pertinente, a isenção do direito anti-dumping fica subordinada:
i)
à apresentação de uma fatura do compromisso, ou seja, uma fatura comercial que contenha, pelo menos, os elementos enumerados e a declaração estipulada no anexo;
ii)
ao facto de as mercadorias importadas serem produzidas, expedidas e faturadas diretamente pela referida empresa ao primeiro cliente independente na União; e
iii)
ao facto de as mercadorias declaradas e apresentadas às autoridades aduaneiras corresponderem exatamente à descrição que figura na fatura do compromisso.
Se as condições supramencionadas não forem cumpridas, o direito anti-dumping adequado é devido aquando da aceitação da declaração de introdução em livre prática.
(185)
Caso a Comissão denuncie, nos termos do artigo 8.o, n.o 9, do regulamento de base, a aceitação de um compromisso no seguimento de uma violação, referindo-se a transações específicas, e declare inválidas as faturas do compromisso em causa, é constituída uma dívida aduaneira aquando da aceitação da declaração de introdução em livre prática destas transações.
(186)
Os importadores devem ter em conta que poderá constituir-se uma dívida aduaneira aquando da aceitação da declaração de introdução em livre prática, enquanto risco comercial normal, como referido nos considerandos 184 e 185, mesmo que a Comissão tenha aceite um compromisso oferecido pelo produtor a quem esses importadores fazem, direta ou indiretamente, as suas aquisições.
(187)
O Comité instituído pelo artigo 15.o, n.o 1, do regulamento de base não emitiu parecer.
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de ácido cítrico e de citrato trissódico di-hidratado classificados nos códigos NC 2918 14 00 e ex 2918 15 00 (código TARIC 2918150010) originários da República Popular da China.
2. As taxas do direito anti-dumping definitivo aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira da União, dos produtos não desalfandegados referidos no n.o 1 e produzidos pelas empresas a seguir enumeradas são as seguintes:
Empresa
Direito anti-dumping definitivo (%)
Código adicional TARIC
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, província de Anhui, RPC
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, província de Shandong, RPC
15,3
A880
RZBC Co., Ltd. - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, província de Shandong, RPC
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd. - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, província de Shandong, RPC
36,8
A877
TTCA Co., Ltd - West, Wenhe Bridge North, Anqiu, província de Shandong, RPC
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd. - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, província de Shandong, RPC
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, província de Jiangsu, RPC
32,6
A879
Todas as outras empresas
42,7
A999
3. Sem prejuízo do n.o 1, o direito anti-dumping definitivo não se aplica às importações introduzidas em livre prática em conformidade com o artigo 2.o
4. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor pertinentes em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
1. As importações declaradas para introdução em livre prática que tenham sido faturadas por empresas cujos compromissos tenham sido aceites pela Comissão e cujas firmas constem da Decisão de Execução (UE) 2015/87 ficam isentas do direito anti-dumping instituído pelo artigo 1.o, caso:
a)
Tenham sido fabricadas, expedidas e faturadas diretamente pelas referidas empresas ao primeiro cliente independente na União; e
b)
Essas mercadorias importadas forem acompanhadas por uma fatura do compromisso, ou seja, uma fatura comercial que contenha, pelo menos, os elementos e a declaração estipulados no anexo do presente regulamento; e
c)
As mercadorias declaradas e apresentadas às autoridades aduaneiras correspondam exatamente à descrição da fatura do compromisso.
2. É constituída uma dívida aduaneira aquando da aceitação da declaração de introdução em livre prática:
a)
Sempre que se estabeleça, em relação às mercadorias descritas no n.o 1, que pelo menos uma das condições enumeradas nesse número não é respeitada; ou
b)
Sempre que a Comissão denuncie, nos termos do artigo 8.o, n.o 9, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009, a aceitação do compromisso por intermédio de um regulamento ou de uma decisão, referindo-se a transações específicas, e declare inválidas as faturas no âmbito do compromisso pertinente.
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 21 de janeiro de 2015.