ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. dubna 2014
o státní podpoře SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) poskytnuté Řeckem skupině Eurobank Group v souvislosti s rekapitalizací a restrukturalizací banky Eurobank Ergasias S.A.; podporou na restrukturalizaci ve prospěch banky Proton vytvořením a kapitalizací banky Nea Proton a dodatečnou rekapitalizací banky Nea Proton Helénským fondem finanční stability; řešením krizové situace banky Hellenic Postbank založením překlenovací banky
(oznámeno pod číslem C(2014) 2933)
(Pouze anglické znění je závazné)
(2014/885/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a jiné zúčastněné strany, aby v souladu s uvedenými ustanoveními podaly připomínky (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE SKUPINY EUROBANK GROUP (2) (DÁLE JEN „BANKA“ (3))
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 Komise schválila režim s názvem „Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ („Opatření na podporu úvěrových institucí v Řecku“) („režim podpor pro řecké banky“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpor pro řecké banky umožňuje poskytovat podporu v rámci tří opatření, která jej tvoří, tedy rekapitalizačního opatření, záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (4). V květnu 2009 byla banka EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) Řeckem rekapitalizována v rámci rekapitalizačního opatření.
(2)
Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádí, že plán restrukturalizace týkající se příjemců rekapitalizačního opatření se oznámí Komisi.
(3)
Dne 2. srpna 2010 řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace podniku Eurobank Group. Komise tento plán a jeho následné aktualizace, jakož i doplňující informace předložené řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a následně věc SA.32789 (2011/PN).
(4)
Bance byly opakovaně poskytnuty státní záruky za dluhové nástroje a úvěry ve formě státních dluhopisů v rámci režimu podpor pro řecké banky (6). Bance byla rovněž poskytnuta nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (dále jen „NPL se státní zárukou“).
(5)
Dne 20. dubna 2012 poskytl Helénský fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 poskytl fond HFSF bance překlenovací rekapitalizaci ve výši 3 970 milionů EUR („první překlenovací rekapitalizace“).
(6)
V květnu 2012 řecké orgány oznámily Komisi, že fond HFSF poskytl bance písemný závazek. Komise tento závazek zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34825 (2012/NN)), protože dané opatření již bylo provedeno.
(7)
Dne 27. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace („rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou“) (7).
(8)
V prosinci 2012 poskytl fond HFSF bance druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 341 milionů EUR („druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 fond HFSF rovněž poskytl bance písemný závazek, že se bude podílet na navýšení jejího základního kapitálu a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které budou vydány, a to celkovou částkou až 528 milionů EUR (8). Řecké orgány oznámily tato opatření Komise dne 27. prosince 2012.
(9)
V květnu 2013 se fond HFSF na základě dohody z prosince 2012 podílel na navýšení základního kapitálu banky. Přeměnil první a druhou rekapitalizaci na vlastní kapitál a poskytl bance další kapitál v hodnotě 528 milionů EUR („jarní rekapitalizace v roce 2013“).
(10)
Dne 19. prosince 2013 řecké orgány poskytly Komisi informace o podmínkách jarní rekapitalizace v roce 2013.
(11)
Dne 31. března 2014 fond HFSF poskytl bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu.
(12)
Dne 16. dubna 2014 řecké orgány předložily Komisi konečný plán restrukturalizace banky („plán restrukturalizace“). Také Komisi oznámily, že se fond HFSF zavázal, že se plně zaručí za nadcházející rekapitalizaci banky. Ve stejný den poskytly také informace o nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Uvedly, že hodlají bance nadále poskytovat podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a úvěry ve formě státních dluhopisů v rámci režimu podpor pro řecké banky (9).
(13)
Komise se se zástupci řeckých orgánů a banky několikrát setkala, jednala s nimi prostřednictvím telekonferencí a vedla s nimi elektronickou korespondenci.
(14)
Řecko souhlasí s tím, že toto rozhodnutí bude výjimečně přijato pouze v anglickém jazyce.
1.2 POSTUP TÝKAJÍCÍ SE ZÍSKANÝCH PODNIKŮ
1.2.1 Postup týkající se podniku Nea Proton Bank
(15)
Dne 26. července 2012 Komise přijala rozhodnutí o státní podpoře SA. 34488 (2012/C), „Podpora ve prospěch podniku Nea Proton Bank vytvořením a kapitalizací podniku Nea Proton Bank“ (10) („rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton“). Uvedeným rozhodnutím Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se: i) pokrytí mezery ve financování ve výši 1 121,6 milionů EUR mezi aktivy a závazky banky Proton, které byly převedeny na banku Nea Proton, jež dosáhla 1 121,6 milionů EUR, z programu pro řešení problémů bank Řeckého fondu pro záruky za vklady a investice (HDIGF) a fondu HFSF; ii) vklad počátečního základního kapitálu do banky Nea Proton fondem HFSF ve výši 250 milionů EUR; a iii) vklad dodatečného základního kapitálu do banky Nea Proton fondem HFSF do ve výši 300 milionů EUR, která se v době, kdy bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, očekávala. Komise vyzvala Řecko, aby předložilo připomínky a poskytlo jí veškeré informace, které by jí mohly pomoci daná opatření podpory posoudit. V oddíle 1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton bylo podrobně popsáno řízení s bankou Proton včetně řešení její krizové situace, založení banky Nea Proton, financování mezery ve financování a vklad počátečního základního kapitálu, kterou bance Nea Proton poskytl fond HFSF.
(16)
Dne 1. srpna 2012 upsal fond HFSF v bance Nea Proton dodatečný základní kapitál a toto navýšení dosáhlo částky 230 milionů EUR.
(17)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které vypracovala Řecká banka (Bank of Greece) a fond HFSF.
(18)
Dne 31. prosince 2012 upsal fond HFSF v bance Nea Proton další základní kapitál ve výši 35 milionů EUR.
(19)
V květnu 2013 zahájil fond HFSF proces prodeje podniku Nea Proton Bank.
(20)
Dne 12. července 2013 řecké orgány informovaly Komisi o tom, že banka hodlá získat banku Nea Proton. Komise odpověděla dne 15. července 2013.
(21)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF závaznou dohodu o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv banky Nea Proton za kupní cenu 1 EUR, a fond HFSF se zavázal, že banku Nea Proton před prodejem rekapitalizuje částkou 395 milionů EUR v hotovosti.
(22)
Dne 29. července 2013 řecké orgány oznámily Komisi, že do banky Nea Proton byl vložen kapitálový vklad ve výši 395 milionů EUR.
1.2.2 Postup týkající se banky New TT
(23)
Dne 6. května 2013 Komise přijala rozhodnutí o státní podpoře SA. 31155 (2013/C), „Státní podpora ve prospěch společnosti Hellenic Postbank S.A. prostřednictvím založení a kapitalizace překlenovací banky New Hellenic Postbank S.A.“ („rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT“) (11). Uvedeným rozhodnutím Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se: i) kapitálového vkladu fondu HFSF ve výši 500 milionů EUR do banky TT Hellenic Postbank S.A. („banka New TT“); ii) částky 4,1 miliardy EUR (12) vyčleněné na financování mezery ve financování (13), která vznikla převodem činností banky Hellenic Postbank S.A. („banka TT“) na banku New TT; iii) kapitálového vkladu Řecka ve výši 224,96 milionů EUR do banky TT ve formě preferenčních akcií v rámci režimu podpor pro řecké banky; a iv) zásahu fondu HGIGF ve výši 0,68 miliardy EUR ve prospěch aktiv banky T S.A. („banka T“), která byla převedena na banku TT. Komise vyzvala Řecko, aby předložilo připomínky a poskytlo veškeré informace, které by jí pomohly danou podporu na restrukturalizaci posoudit. V oddíle 1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT se podrobně popisuje řízení týkající se řešení krizové situace banky T prodejem bance TT a řešení krizové situace banky TT založením banky New TT.
(24)
V červnu 2013 zahájil fond HFSF proces prodeje banky New TT.
(25)
Dne 15. července 2013 řecké orgány informovaly Komisi o tom, že se fond HFSF rozhodl prodat banku New TT bance, a uvedly důvody tohoto rozhodnutí.
(26)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF závaznou dohodu o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv banky New TT.
(27)
Dne 19. července 2013 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT.
2. POPIS
2.1 BANKA A JEJÍ OBTÍŽE
2.1.1 Obecný kontext řeckého bankovnictví
(28)
Jak je patrné z tabulky 1, řecký reálný hrubý domácí produkt („HDP“) klesl od roku 2008 do roku 2012 o 20 %. V důsledku toho čelily řecké banky rychle se zvyšující míře selhání u úvěrů poskytovaných řeckým domácnostem a společnostem (14). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a byl příčinou vzniku kapitálových potřeb.
Tabulka 1
Reálný růst HDP v Řecku, 2008-2013
Řecko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Reálný růst HDP v %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (odhad)
Zdroj:
Eurostat, dostupné online na adrese http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Kromě toho Řecko v únoru 2012 provedlo výměnu dluhopisů se soukromým sektorem, známou jako zapojení soukromého sektoru („Private Sector Involvement“; „program PSI“). Do programu se zapojily řecké banky a v jeho průběhu řecká vláda nabídla stávajícím soukromým držitelům řeckých státních dluhopisů (dále jen „ŘSDL“) výměnou za stávající dluhopisy ŘSDL nové cenné papíry (včetně nových ŘSDL), cenné papíry vázané na HDP a obligace v rámci programu PSI vydané Evropským fondem pro finanční stabilitu (dále jen „EFSF“), a to s nominální slevou 53,5 % a delšími dobami splatnosti (15). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (16). V důsledku této výměny vznikly držitelům dluhopisů značné ztráty (Řecká banka je pro řecké banky odhadla v průměru na 78 % nominální částky starých dluhopisů ŘSDL) a kapitálové potřeby, které byly zpětně zavedeny do účetních závěrek řeckých bank za rok 2011.
Tabulka 2
Celkové ztráty hlavních řeckých bank v souvislosti s programem PSI (v milionech EUR)
Banky
Nominální částka ŘSDL
Nominální částka státních úvěrů
Celková nominální částka
Ztráta z ŘSDL u PSI
Ztráta ze státních úvěrů u PSI
Celková hrubá ztráta u PSI
Celková hrubá ztráta u PSI/kmenový kapitál Tier 1 (17) (%)
Celková hrubá ztráta u PSI/celková aktiva (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Zdroj:
Řecká banka, Zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovnictví, prosinec 2012, s. 14.
(30)
Jelikož řecké banky čelily v důsledku programu PSI a pokračující recesi značnému nedostatku kapitálu, byly jim na základě Memoranda o hospodářské a finanční politice v rámci Druhého programu hospodářské korekce pro Řecko, které dne 11. března 2012 podepsaly řecká vláda, Evropská unie, Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“) a Evropská centrální banka (dále jen „ECB“), poskytnuty prostředky na rekapitalizaci. Řecké orgány odhadly celkové potřeby týkající se rekapitalizace bank a náklady na vyřešení krizové situace bank, jež mají být financovány ze zmíněného programu, na 50 miliard EUR (18). Tato částka byla vypočtena na základě zátěžového testu provedeného Řeckou bankou za období od prosince 2011 do prosince 2014 („zátěžový test z roku 2012“), který se opíral o prognózy ztrát z úvěrů vypracované společností Blackrock (19). Prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou dostupné prostřednictvím fondu HFSF. Tabulka 3 shrnuje výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank, jak vyplývají ze zátěžového testu z roku 2012.
Tabulka 3
Zátěžový test z roku 2012: kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál Tier 1 (prosinec 2011)
Celková hrubá ztráta v souvislosti s PSI
prosinec 2011)
Rezervy týkající se PSI
(červen 2011)
Prognózy hrubé kumulativní ztráty
pro určení úvěrového rizika
Rezervy pro ztráty z úvěrů
(prosinec 2011)
Interní tvorba kapitálu
Cílový kmenový kapitál Tier 1 (prosinec 2014)
Kapitálové potřeby
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Zdroj:
Řecká banka, Zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovnictví, prosinec 2012, s. 8.
(31)
Podle Memoranda o hospodářské a finanční politice z března 2012 „bude bankám, které předloží životaschopné plány na získání kapitálu, umožněno požádat o státní podporu a tato podpora jim bude poskytnuta způsobem, který veřejný sektor motivuje k tomu, aby prováděl kapitálové investice, a tím minimalizuje zátěž daňových poplatníků“ (20). Podle Řecké banky byly životaschopné pouze čtyři největší banky (banka Eurobank, Řecká národní banka, banka Piraeus a banka Alpha) (21). Tyto banky obdržely v květnu 2012 od HFSF první rekapitalizaci.
(32)
Domácí vklady v řeckých bankách poklesly kvůli recesi a politické nejistotě od konce roku 2009 do června 2012 celkem o 37 %. Tyto banky musely ve snaze udržet si vklady platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, a tím se snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Vzhledem k tomu, že řeckým bankám byl odepřen přístup k velkoobchodním trhům financování, staly se zcela závislé na financování z Eurosystému (22), přičemž rostoucí podíl tohoto financování měl formu pomoci NPL poskytované Řeckou bankou. Částky, které tyto banky získaly, byly v druhé polovině roku 2012 obzvláště vysoké.
(33)
Po volbách, které se konaly v červnu 2012, se stav vkladů začal opět zvyšovat. Od 31. prosince 2012 se celkové financování řeckých bank z Eurosystému snížilo.
(34)
Dne 3. prosince 2012 řecké banky zahájily program zpětného odkupu nových dluhopisů ŘSDL obdržených v rámci programu PSI, a to za ceny, které se pohybovaly v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (23). Do tohoto programu zpětného odkupu se zapojily řecké banky, čímž v jejich rozvahách vznikly další ztráty, protože účetní ztráta (tedy rozdíl mezi tržní a nominální hodnotou) zaúčtovaná v době, kdy probíhal program PSI, se stala konečnou a nezvratnou (24).
(35)
V prosinci 2012 obdržely čtyři největší řecké banky od fondu HFSF druhou rekapitalizaci.
(36)
Na podzim 2013 provedla Řecká banka nový zátěžový test, aby posoudila odolnost kapitálové pozice řeckých bank jak v rámci základního scénáře, tak scénáře nepříznivého.
(37)
V červenci 2013 Řecká banka pověřila poradenskou společnost, aby provedla diagnostickou studii úvěrových portfolií všech řeckých bank. Tato poradenská společnost provedla prognózy ztrát z úvěrů (dále také „PZÚ“) u všech domácích úvěrových portfolií, jakož i u úvěrů, které nesou řecké riziko v zahraničních pobočkách a dceřiných společnostech, a to za dobu tří a půl let a za celou dobu čerpání úvěrů. Analýza formulovala prognózy ztrát z úvěrů v rámci dvou makroekonomických scénářů, tedy základního a nepříznivého scénáře. Prognózu ztrát z úvěrů u zahraničních úvěrových portfolií odhadla Řecká banka na základě výstupu od poradenské společnosti.
(38)
Na základě posouzení prognóz ztrát z úvěrů, které provedla poradenská společnost, Řecká banka posoudila kapitálové potřeby, přičemž využila technickou podporu druhé poradenské společnosti.
(39)
Klíčovými složkami posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu z roku 2013 byly i) konsolidované prognózy ztrát z úvěrů (25) u úvěrových portfolií bank, a to jak pro řecké, tak zahraniční riziko, očištěné o stávající úvěrové rezervy, ii) odhadovaná provozní ziskovost bank v období od června 2013 do prosince 2016 na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly Řecké bance předloženy v prvním čtvrtletí roku 2013. Tabulka 4 shrnuje výpočet konsolidovaných kapitálových potřeb hlavních řeckých bank v rámci základního scénáře pro zmíněný zátěžový test z roku 2013.
Tabulka 4
Zátěžový test z roku 2013: konsolidované kapitálové potřeby hlavních řeckých bank v rámci základního scénáře (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál Tier 1 (červen 2013) (1)
Rezervy pro ztráty z úvěrů
(červen 2013) (2)
PZÚ pro řecké riziko (3)
PZÚ pro zahraniční riziko (26) (4)
Interní tvorba kapitálu (5)
Zátěžový test - poměr kmenového kapitálu Tier 1 (prosinec 2016) (6)
Kapitálové potřeby
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Zdroj:
Řecká banka, Zátěžový text řeckého bankovnictví z roku 2013, březen 2014, s. 42.
(40)
Dne 6. března 2013 Řecká banka oznámila výsledky zátěžového testu z roku 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu, které jim umožní pokrýt jejich kapitálové potřeby v rámci základního scénáře.
2.1.2 Hospodářské činnosti banky
(41)
Banka poskytuje univerzální bankovní služby v Řecku a ve východní a jihovýchodní Evropě (Kypr, Rumunsko, Bulharsko, Srbsko a Ukrajina). Nabízí kompletní škálu bankovních a finanční produktů a služeb domácnostem a podnikům. Je aktivní v maloobchodním, podnikovém a soukromém bankovnictví, správě aktiv, pojištění, v pokladních operacích, na kapitálových trzích a poskytuje také další služby. Banka je zapsána v obchodním rejstříku v Řecku a její akcie jsou vedeny na burze v Aténách. Dne 31. prosince 2012 bylo v bance zaměstnáno celkem 17 427 lidí, přibližně polovina z nich v jižní a jihovýchodní Evropě, druhá polovina v Řecku (29).
(42)
Banka se zapojila do programu PSI a provedla výměnu dluhopisů ŘSDL a státních úvěrů s nominální hodnotou 7 336 milionů EUR. Její celková zátěž související s programem PSI dosáhla přibližně 5 781 milionů EUR před zdaněním a byla v plném rozsahu zapsána do účetnictví za rok 2011 (30). Během programu zpětného odkupu, který proběhl v prosinci 2012, banka prodala nové dluhopisy ŘSDL, které získala v rámci programu PSI, s velkou slevou z nominální hodnoty. V důsledku tohoto prodeje jí vznikly ztráty u nových dluhopisů ŘSDL.
(43)
Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.
Tabulka 5
Klíčové údaje Eurobanky, 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a ztráta
(v milionech EUR)
2010
2011
2012
2013
(zahrnuje New TT Bank a Nea Proton Bank od data jejich získání)
Čistý příjem z úroků
2 103
2 965
1 461
1 294
Celkový provozní příjem
2 730
2 226
1 755
1 587
Celkové provozní výdaje
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Příjem před poskytnutím
1 450
1 103
703
516
Ztráty související s úvěrovým rizikem
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Ztráty související s programem PSI
-6 012
- 363
Jiné ztráty
- 737
- 373
- 522
Čistý zisk/ztráta
84
-5 496
-1 440
-1 157
Výběrové objemové údaje (v milionech EUR)
31. prosince 2010
31. prosince 2011
31. prosince 2012
31. prosince 2013 (zahrnuje New TT Bank a Nea Proton Bank)
Celkové úvěry a zálohy poskytnuté klientům
53 412
48 094
43 171
45 610
Celkové vklady
41 173
32 459
30 752
41 535
Celková aktiva
87 188
76 822
67 653
77 586
Celkový vlastní kapitál (31)
6 094
875
- 685
4 523
Zdroje:
2013: Finanční výsledky za rok 2013 - konsolidované finanční závěrky, s. 3 a 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 a 2011: Finanční výsledky za rok 2012 - konsolidované finanční závěrky, s. 3 a 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: Tisková zpráva EFG Eurobank, výsledky za celý rok 2011, s. 5 a 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Z tabulky 5 je zřejmé, že kromě obrovských ztrát, které banka zanesla do účetnictví v důsledku účasti v programu PSI (5 781 milionů EUR (32)), jí klesaly příjmy (mimo jiné kvůli vysokým nákladům spojeným se vklady), a naopak utrpěla vysoké a rostoucí ztráty ze znehodnocení úvěrových portfolií v Řecku i v zahraničí. Likvidní pozice banky byla silně zasažena odlivem vkladů a její poměr úvěrů k vkladům dosáhl k 31. prosinci 2011 148 %, zatímco 42 % její rozvahy bylo k tomuto datu financováno z Eurosystému.
(45)
V rámci zátěžového testu za rok 2013, jehož výsledky byly oznámeny dne 6. března 2014, Řecká banka odhadla kapitálové potřeby banky na 2 945 milionů EUR v rámci základního scénáře. Tato částka byla očištěna o zmírňující opatření, to znamená, že se již předpokládalo, že banka provede zmírňující opatření ve formě odprodeje, který měl podle předpokladů přispět ke snížení jejích kapitálových potřeb.
(46)
Aby pokryla identifikovanou kapitálovou potřebu ve výši 2 945 milionů EUR, banka navrhla, že posílí zmírňující opatření, která však celkově vygenerují pouze nepatrně vyšší částku, než při výpočtu kapitálových potřeb předpokládala Řecká banka. Tato zmírňující opatření zahrnují prodej dodatečných aktiv (prodej […] (33), prodej […] % v dceřiné pojišťovně a snížení účasti na činnostech v oblasti nemovitostí o 20 % do […]) (34).
(47)
Jelikož pomocí těchto posílených zmírňujících opatření bylo možné pokrýt pouze velmi malou část identifikovaných kapitálových potřeb, akcionáři na mimořádné valné hromadě dne 12. dubna 2014 rozhodli, že přistoupí ke kapitálovému navýšení v hodnotě 2 864 milionů EUR. Toto navýšení má formu nabídky vlastního kapitálu bez předkupních práv (tzn. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv) mezinárodním investorům a rovněž formu veřejné nabídky v Řecku. Pokud by poptávka soukromých investorů k pokrytí celého navýšení kapitálu nestačila, fond HFSF pokryje rozdíl tím, že upíše zbývající nové akcie, a to s výhradou přeměny stávajících podřízených kapitálových nástrojů banky na akcie.
2.2 ZÍSKÁNÍ ŘECKÝCH BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ BANKOU
(48)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF dvě závazné dohody o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv podniků Nea Proton Bank a New TT Bank.
2.2.1 Získání banky Nea Proton
Řešení krizové situace Proton Bank a Nea Proton Bank
(49)
Dne 9. října 2011 Řecká banka podnikla kroky k vyřešení krizové situace banky Proton. Zrušila bance Proton licenci, a tím zahájila její likvidaci (35).
(50)
Na návrh Řecké banky a na základě rozhodnutí ministra financí (36) byla založena banka Nea Proton, která sloužila jako dočasná úvěrová instituce a byly na ni převedeny všechny vklady (maloobchodní, bankovní a státní), síť poboček a vybraná aktiva (portfolia úvěrů a cenných papírů) banky Proton. Akciové pohledávky, podřízený dluh a vysoce rizikové úvěry zůstaly u banky Proton. Fond HFSF poskytl bance Nea Proton počáteční základní kapitál ve výši 250 milionů EUR (37) a byl jejím jediným akcionářem. Velikost počáteční rozvahy banky Nea Proton byla přibližně 3 miliardy EUR.
(51)
Na konci roku 2011 dosáhla rizikově vážená aktiva (38) banky Nea Proton částky 1,2 miliardy EUR.
Získání banky Nea Proton bankou
(52)
Řecký zákon o řešení problémů bank vyžaduje, aby fond HSFS odprodal své akcie v dočasné úvěrové instituci do dvou let od data, kdy bylo vydáno ministerské rozhodnutí, jímž se daná dočasná úvěrová instituce zřizuje (39). V souladu s tímto závazkem a podle Memoranda o hospodářské a finanční politice fond HFSF přistoupil k prodeji svých akcií v bance Nea Proton. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na řadu potenciálních investorů (včetně řeckých bank, zahraničních bank a finančních sponzorů), ale pouze dvě strany, banka a hedgeový fond ze Spojených států, předložily konečné nabídky. Pouze nabídka banky byla považována za nabídku, která vyhovuje průvodnímu dopisu (process letter) fondu HFSH, a tudíž za platnou.
(53)
K 31. květnu 2013 dosáhla rizikově vážná aktiva banky Nea Proton částky 811 milionů EUR a její regulační kapitál částky - 203 milionů EUR. K témuž dni banka Nea Proton potřebovala celkovou rekapitalizaci ve výši 276 milionů EUR, aby dosáhla 9 % poměru kmenového kapitálu Tier 1. Banka zaplatila v hotovosti 1 EUR výměnou za 100 % akcií a hlasovacích práv banky Nea Proton. Banka požádala fond HFSF o rekapitalizaci banky Nea Proton částkou 395 milionů EUR, což jí - kromě 276 milionů EUR nutných k tomu, aby se poměr kapitálové přiměřenosti banky Nea Proton vrátil na úroveň 9 %, - umožnilo využít dalších 119 milionů EUR k vyrovnání dodatečných ztrát z úvěrů a očekávaných ztrát před zdaněním do roku 2016. Podle prodejních podmínek se fond HFSF zavázal, že pokryje kapitálové potřeby banky Nea Proton před dokončením transakce tím, že jí poskytne 395 milionů EUR v hotovosti.
2.2.2 Získání podniku New TT Bank
Řešení krizové situace TT Bank a New TT Bank
(54)
Dne 18. ledna 2013 řecké orgány podnikly kroky k vyřešení krizové situace banky TT. Řecká banka zrušila bance TT licenci, a tím zahájila její likvidaci (40).
(55)
Na návrh Řecké banky a na základě rozhodnutí ministra financí (41) byla založena banka New TT, která sloužila jako dočasná úvěrová instituce a byla na ni převedena aktiva (ve formě hotovosti, státních pokladničních poukázek, úvěrů, které nejsou v selhání, maloobchodních vkladů, centrálního financování a ŘSDL (42)) v hodnotě 10,8 miliard EUR. V bance TT zůstala celková částka čistých aktiv ve výši 1,2 miliardy EUR: „ve formě“ akciových pohledávek, úvěrů v selhání, daňových pohledávek a závazků banky TT a různých druhů dávek a poplatků. Fond HFSF poskytl bance New TT základní kapitál ve výši 500 milionů EUR a byl jejím jediným akcionářem. Velikost počáteční rozvahy banky New TT po kapitálovém vkladu byla přibližně 15,1 miliardy EUR.
Získání New TT Bank bankou
(56)
V rámci závazků plynoucích z Memoranda o hospodářské a finanční politice přistoupil fond HFSF k prodeji svých akcií v bance New TT. Tímto způsobem také splnil svůj závazek odprodat své akcie v této dočasné úvěrové instituci do dvou let od data jejího vzniku. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na širokou škálu potenciálních investorů včetně řeckých bank, zahraničních bank a finančních sponzorů. Pouze čtyři největší řecké banky předložily konečné nabídky a upřednostněna byla nabídka banky.
(57)
Banka souhlasila, že za nákup banky New TT zaplatí celkem 681 milionů EUR ve formě nově vydaných kmenových akcií. Podle dohody o upsání byla počáteční částka zaplacená bankou podrobena dalším úpravám na základě hodnocení čisté hodnoty aktiv (43).
(58)
Následně akcionáři banky na mimořádné valné hromadě dne 26. srpna 2016 schválili navýšení základního kapitálu banky o 425 625 000 EUR vydáním 1 418 750 000 nových kmenových akcií (44), přičemž každá z nich měla nominální hodnotu 0,3 EUR a nabídková cena byla 0,48 EUR. Navýšení kapitálu bylo fondem HFSF upsáno v plném rozsahu formou příspěvku v podobě věcného plnění. Příspěvek v podobě věcného plnění měl formu všech akcií banky New TT vlastněných fondem HFSF v celkové hodnotě 681 milionů EUR. Po této transakci vzrostla účast fondu HFSF v bance z 93,5 % na 95,2 %.
2.3 OPATŘENÍ PODPORY
(59)
Banka využila opatření na podporu kapitálu A, B1, B2, B3, B4 a C a opatření na podporu likvidity L1 a L2. Banky Proton a Nea Proton využily opatření: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 a NP3. Banky T, TT a New TT využily opatření T, TT, NTT1 a NTT2.
2.3.1 Opatření podpory poskytnutá bance v rámci režimu podpor pro řecké banky
(60)
Banka získala několik forem podpory v rámci režimu podpor pro řecké banky, v rámci rekapitalizačního opatření, záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů.
2.3.1.1 Státní podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (opatření L1)
(61)
Banka získala a nadále přijímá podporu v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů. Tato podpora se v tomto rozhodnutí bude dále označovat jako „opatření L1“. K 30. listopadu 2013 (45) dosáhly záruky poskytnuté bance částky přibližně 13,9 miliard EUR. K uvedenému datu neexistovaly žádné nesplacené úvěry ve formě státních dluhopisů poskytnuté bance. K 15. dubnu 2011 banka obdržela úvěry ve formě státní dluhopisů ve výši 1 737 milionů EUR a v rámci režimu podpor pro řecké banky jí byly poskytnuty státní záruky ve výši 13,6 miliard EUR.
(62)
V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány dne 16. března předložily Komisi, tyto orgány naznačily, že hodlají pokračovat v poskytování záruk a půjčování státních dluhopisů v rámci režimu během celého období restrukturalizace.
2.3.1.2 Státní rekapitalizace poskytnutá v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky (opatření A)
(63)
V květnu 2009 obdržela banka kapitálový vklad ve výši 950 milionů EUR (46) (opatření A) v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Tento kapitálový vklad se rovnal přibližně 2 % rizikově vážených aktiv, jimiž banka tehdy disponovala.
(64)
Rekapitalizace měla formu preferenčních akcií upsaných Řeckem s kuponem ve výši 10 % a pětiletou dobou splatnosti. V roce 2010 byla doba trvání preferenčních akcií prodloužena a jejich protiplnění se zvýšilo. Pokud by po tomto okamžiku preferenční akcie nebyly uhrazeny do pěti let od jejich vydání a na valné hromadě by akcionáři nepřijali ohledně uhrazení těchto akcií žádné rozhodnutí, řecký ministr financí zvýší kupon o 2 % ročně, a to na kumulativním základě (to znamená, že kupon dosáhne za šest let 12 %, za sedm let 14 % atd.).
2.3.2 Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(65)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje výjimečné opatření, které umožňuje solventní finanční instituci, která čelí dočasným problémům s likviditou, obdržet financování z Eurosystému, aniž by taková operace byla součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou taková finanční instituce za pomoc NPL platí, je o […] bazických bodů vyšší než úrok, který platí za běžné refinancování centrální bankou.
(66)
Za program NPL odpovídá Řecká banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika související s poskytováním nouzové pomoci v oblasti likvidity nese Řecká banka (47). Řecko poskytlo Řecké bance státní záruku, která se vztahuje na celkovou částku pomoci NPL, kterou Řecká banka poskytla. Přijetí čl. 50 odst. 7 zákona 3943/2011, kterým se změnil čl. 65 odst. 1 zákona 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout jménem státu Řecké bance záruky s cílem ochránit pohledávky Řecké banky vůči úvěrovým institucím. Banky, jimž byla poskytnuta nouzová pomoc v oblasti likvidity, musejí státu zaplatit poplatek za záruku ve výši […] bazických bodů.
(67)
K 31. prosinci 2011 banka obdržela pomoc NPL se státní zárukou ve výši 14,95 miliard EUR (48), k 31. prosinci 2012 banka obdržela pomoc NPL se státní zárukou ve výši 12 miliard EUR.
2.3.3 Opatření podpory poskytnutá bance prostřednictvím fondu HFSF
(68)
Od roku 2012 poskytl fond HFSF bance několik opatření na podporu kapitálu. Tabulka 6 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 6
Opatření na podporu kapitálu poskytnutá bance prostřednictvím fondu HFSF
1. překlenovací rekapitalizace - květen 2012 (v milionech EUR)
2. překlenovací rekapitalizace - prosinec 2012 (v milionech EUR)
Písemný závazek - prosinec 2012
(v milionech EUR)
Jarní rekapitalizace 2013 - květen 2013 (v milionech EUR)
Rekapitalizační závazek - duben 2014 (v milionech EUR)
Opatření
B1
B2
B3
B4
C
Částka
(v milionech EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1 První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(69)
15. až 32. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank obsahují podrobný popis první překlenovací rekapitalizace, k níž došlo v květnu 2012 (opatření B1). Souvislosti a hlavní rysy uvedeného opatření jsou vymezeny v tomto oddíle.
(70)
Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení základního kapitálu banky částkou ve výši až 4,2 miliardy EUR.
(71)
V souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci v zákoně č. 3864/2010, jímž se zřizuje fond HFSF („zákon o fondu HFSF“), fond HFSF v rámci opatření B1 dne 28. května 2013 převedl na banku dluhopisy nástroje EFSF (Evropský nástroj finanční stability) v hodnotě 3,97 miliard EUR. Dluhopisy EFSF převedené na banku byly obligace EFSF s pohyblivou sazbou s dobami splatnosti o délce šest a deset let a byly vydány dne 19. dubna 2012. Komise již ve 48. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank uvedla, že „překlenovací kapitalizace dokončená dne 28. května 2012 je provedením závazné povinnosti uvedené v písemném závazku, a je tak pokračováním téže podpory“. Obě částky stanovené v písemném závazku a v první překlenovací rekapitalizaci vypočítala Řecká banka tak, aby zaručila, že banka dosáhne k 31. prosinci 2011, tedy k datu zpětného zanesení překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 se vztahovalo pouze na omezenou část celkových kapitálových potřeb určených při zátěžovém testu v roce 2012. Banka měla získávat kapitál prostřednictvím budoucího navýšení kapitálu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování z ECB do doby, než dojde ke zmíněnému navýšení kapitálu.
(72)
Pro období mezi datem první překlenovací rekapitalizace a datem přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje dohoda o předběžném upsání mezi bankou a fondem HFSF stanovila, že banka musí zaplatit fondu HFSF roční poplatek ve výši 1 % z nominální hodnoty obligací EFSF a že veškeré platby kuponů a úroků z obligací EFSF za toto období se budou počítat jako dodatečný kapitálový příspěvek ze strany fondu HFSF (49).
2.3.3.2 Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(73)
Na podzim roku 2012 zanesla banka do účetnictví další ztráty. Její kapitál tudíž opět klesl pod úroveň minimálních kapitálových požadavků, jejichž splnění je nutné, aby banka byla způsobilá pro refinancování z banky ECB.
(74)
Proto bylo nezbytné provést druhou překlenovací rekapitalizaci. Dne 21. prosince 2012 fond HFSF provedl druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 341 milionů EUR (opatření B2), která byla opět uhrazena převodem dluhopisů EFSF na banku.
2.3.3.3 Písemný závazek z 21. prosince 2012 (opatření B3)
(75)
Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 21. prosince 2012 bance písemný závazek, že se bude podílet na navýšení jejího základního kapitálu a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které budou vydány, celkovou částkou až 528 milionů EUR (opatření B3).
(76)
Celková částka dvou překlenovacích rekapitalizací (opatření B1 a B2) a dodatečná částka, k jejímuž poskytnutí se fond HFSF zavázal v prosinci 2012 (opatření B3), znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby určené při zátěžovém testu v roce 2012 (5 839 milionů EUR (50)).
2.3.3.4 Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4)
(77)
Dne 30. dubna 2013 akcionáři na valné hromadě schválili navýšení základního kapitálu banky o částku 5 839 milionů EUR („jarní rekapitalizace v roce 2013“). Banka tudíž vydala 3 789 317 357 nových akcií s nominální hodnotou 0,30 EUR za cenu 1,54 EUR za akcii.
(78)
Ve stejný den akcionáři na valné hromadě také rozhodli, že celou částku kapitálu poskytne fond HFSF a bude uhrazena ve věcných příspěvcích ve formě dluhopisů EFSF.
(79)
Fond HSFS proto v květnu 2013 poskytl bance celkový vklad ve výši 5 839 milionů EUR ve formě kmenových akcií (opatření B4). Tato částka se rovná součtu opatření B1, B2 a B3.
(80)
Prostřednictvím jarní rekapitalizace v roce 2013 byly první a druhá překlenovací rekapitalizace přeměněny na rekapitalizaci trvalou a byla splněn závazek poskytnout dodatečnou kapitálovou podporu (opatření B3).
(81)
Cena nových akcií byla stanovena na 50 % průměrné ceny odpovídající burzovnímu kurzu za posledních 50 obchodních dnů před stanovením ceny nabídky vážené podle příslušných objemů obchodu. V důsledku opačného štěpení akcií, o němž rozhodli akcionáři na valné hromadě dne 30. dubna 2012 (51), byla cena nových akcií stanovena na 1,54 EUR za akcii.
(82)
Bezprostředně po jarní rekapitalizaci v roce 2013 se fond HFSF stal hlavním akcionářem banky s podílem ve výši 98,56 %. Avšak poté, co banka dokončila další řízení závazků, tento podíl v červnu 2013 klesl na 93,55 % (viz oddíl 2.4.5). V srpnu 2013 banka vydala fondu HFSF nové akcie za účelem nákupu banky New TT, a podíl HFSF tak vzrostl na 95,23 % (52).
2.3.3.5 Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C)
(83)
Dne 6. března 2014 Řecká banka oznámila výsledky zátěžového testu, který byl proveden v druhém pololetí roku 2013. Řecká banka uvedla, že v rámci základního scénáře by kapitálové potřeby banky na období let 2014-2016 dosáhly částky 2 945 milionů EUR.
(84)
Dne 31. března 2014 zaslal fond HFSF bance dopis, v němž uvedl, že hodlá a je schopen pojistit jakékoli navýšení základního kapitálu, které se provede na základě zákona č. 3864/2010 o HFSF ve znění z 30. března 2014 a které je nutné k tomu, aby byly uspokojeny kapitálové potřeby určené během zátěžového testu. Zákon o fondu HFSF stanoví, že pokud je poptávka soukromých investorů za cenu určenou na valné hromadě HFSF na základě dvou nezávislých scénářů na konci upisovacího období nedostatečná, fond HFSF upíše veškeré zbývající akcie s výhradou předchozí přeměny stávajícího podřízeného kapitálového nástroje banky na akcie, jak je uvedeno v článku 6a.
(85)
Dne 12. dubna 2014 akcionáři na mimořádné valné hromadě schválili navýšení základního kapitálu o 2 864 milionů EUR podle zákona o fondu HFSF a uvedli, že nabídková cena nemůže být nižší než nominální cena 0,30 EUR za akcii a minimální cena, kterou stanoví fond HFSF (53).
(86)
V souladu se zákonem o fondu HFSF fond HFSF jmenoval dva nezávislé poradce, aby určili hodnotu banky. Dne 10. dubna 2014 tito dva poradci dokončili svoji práci a každý z nich vymezil rozpětí hodnoty banky. Tato dvě rozpětí se do značné míry překrývají. Na základě těchto hodnocení valná hromada fondu HFSF dne 14. dubna 2014 stanovila cenu, která odpovídá minimální ceně, za kterou lze nabízet nové akcie banky investorům, a ceně, která zajistí nabízené akcie, bude-li to nutné (54). Dne 15. dubna 2014 schválila valná hromada nabídku předloženou konsorciem investorů, podle níž mají být upsány nové akcie v hodnotě 1,3 miliardy EUR za cenu 0,30 EUR za akcii („hlavní investor“ (55) (56)).
(87)
Dne 24. dubna 2014 Eurobanka oznámila začátek tvorby portfolia (book building) za cenu v rozmezí od 0,30 do 0,33 EUR (57). Bude-li poptávka po pokrytí celých 2 864 milionů EUR za cenu vyšší než 0,30 EUR dostatečná, hlavní investor bude muset svoji cenu zvýšit nebo zrušit své objednávky, a v takovém případě obdrží vyrovnávací poplatek. Bude-li poptávka soukromých investorů (včetně investora hlavního) po pokrytí celých 2 864 milionů EUR za cenu 0,30 EUR dostatečná, hlavní investor obdrží přednostní příděl. Pokud bude poptávka za cenu 0,30 EUR nedostatečná (včetně poptávky ze strany hlavního investora), přemění se podřízený dluh na nové akcie. Jak stanoví zákon o fondu HFSF, všechny akcie neupsané po přeměně podřízeného dluhu upíše fond HFSF za stejnou cenu, tedy za 0,30 EUR za akcii.
2.3.4 Opatření podpory pro získané podniky
2.3.4.1 Opatření podpory ve prospěch podniků Proton Bank a Nea Proton Bank
(88)
Od roku 2008 využily banky Proton a Nea Proton několik opatření podpory. Tabulka 7 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 7
Přehled opatření na podporu kapitálu poskytnutých bankám Proton a Nea Proton
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Subjekt, který podporu poskytl
Datum vyplacení
Částka (v milionech EUR)
Činnosti banky Proton
Pr1
Kapitál v rámci rekapitalizačního opatření: preferenční akcie řeckého státu
stát
květen 2009
80
Pr2
Půjčování řeckých státních cenných papírů v rámci řeckého opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů
stát
duben 2009
78
Pr3
Státní záruka pro vydané dluhopisy v rámci řeckého záručního opatření
stát
červenec 2010
149,4
Činnosti banky Nea Proton
NP1
Mezera ve financování z PB na NPB
Financování mezery ve financování z PB na NPB (část 1)
HDIGF
9.10.2011
862
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z PB na NPB (část 2)
HFSF
14.5.2012
259,6
Celková částka NP1
1 121,6
NP2
Injekce základního kapitálu do NPB v letech 2011 a 2012
Počáteční základní kapitál
HFSF
9.10.2011
220
Počáteční základní kapitál
HFSF
3.2.2012
30
Celkový počáteční kapitál
250
Dodatečný základní kapitál
HFSF
1.8.2012
230
Dodatečný základní kapitál
HFSF
31.12.2012
35
Celkový dodatečný kapitál
265
Celková částka NP2
515
NP3
Rekapitalizace před prodejem Eurobance
Základní kapitál
HFSF
28.8.2013
395
2.3.4.1.1 Opatření podpory ve prospěch banky Proton
i) Státní rekapitalizace banky Proton (opatření Pr1)
(89)
V květnu 2009 Řecko vložilo do banky Proton 80 milionů EUR, což se rovnalo přibližně 4,6 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Tato kapitálová injekce se provedla v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Rekapitalizace měla formu preferenčních akcií.
ii) Státní podpora v oblasti likvidity ve prospěch banky Proton (opatření Pr2 a Pr3)
(90)
Banka Proton rovněž využila opatření podpory v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěru ve formě státních dluhopisů, která jsou součástí řeckého režimu podpor pro banky. V dubnu 2009 banka Proton obdržela řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR (opatření Pr2) a v červenci 2010 obdržela státní záruku za vydané dluhopisy v nominální hodnotě 149,4 milionů EUR (opatření Pr3). V den řešení krizové situace byly na banku Nea Proton převedeny dluhopisy se státní zárukou, ale 5. ledna 2012 byly zrušeny. Splatnost cenných papírů řecké vlády uplynula v prosinci 2011 a tyto cenné papíry nebyly obnoveny.
2.3.4.1.2 Opatření podpory ve prospěch banky Nea Proton
i) Pokrytí mezery ve financování banky Nea Proton ve výši 1 121,6 milionů EUR (opatření NP1)
(91)
V souvislosti s řešením krizové situace banky Proton řecké orgány zjistily, že v bance Nea Proton existuje mezera ve financování. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. října 2011 byla z programu pro řešení problémů bank Řeckého fondu pro záruky za vklady a investice (HDIGF) v prosinci 2011 vyplacena bance Nea Proton částka 862 milionů EUR. Poté, co Řecká banka 19. ledna 2012 dokončila výpočet mezery ve financování a došla k částce 1 121,6 milionů EUR, fond HFSF v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. dubna 2012 (58) vyplatil (59) dne 14. května 2012 zbývající částku ve výši 259,6 milionů EUR. Díky programu fondů HDIGF a HFSF pro řešení problémů bank tak byla zmíněná mezera ve financování odstraněna.
ii) Kapitálové vklady fondu HSFS do banky Nea Proton v letech 2011 a 2012 (opatření NP2)
(92)
Fond HFSF poskytl bance Nea Proton státní podporu ve formě počátečního základního kapitálu (kmenových akcií) ve výši 250 milionů EUR, která byla vyplacena ve dvou tranších dne 9. října 2011 a 3. února 2012.
(93)
Podle aktualizovaného plánu restrukturalizace banky Nea Proton, který byl předložen 16. července 2012 a představoval nejnovější verzi plánu, jenž byl Komisi sdělen v době rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, banka Nea Proton potřebovala dodatečný kapitál ve výši 300 milionů EUR. Dodatečný kapitál byl požadován zčásti proto, že banka Nea Proton utrpěla ztráty v důsledku účasti v programu PSI (ztráty ze znehodnocení dosáhly za rok 2011 částky 146,5 milionů EUR ve vztahu k dluhopisům ŘSDL a ztráty z dodatečného zhoršení ve výši 22 milionů EUR byly zaneseny do výsledků za první čtvrtletí roku 2012). Banka Nea Proton potřebovala dodatečný kapitál také proto, že se od roku 2011 do roku 2016 zvýšily provizní poplatky a tyto poplatky byly vyšší, než jak se předpokládalo v době, kdy byla banka Nea Proton založena.
(94)
Podle aktualizovaného plánu restrukturalizace banky Nea Proton, který byl předložen 16. července 2012, měly mít tyto předpokládané kapitálové potřeby formu očekávané kapitálové injekce ve výši 285 milionů EUR v roce 2012 a očekávané kapitálové injekce ve výši 15 milionů EUR v roce 2014. Ve skutečnosti nakonec fond HFSF poskytl bance Nea Proton dne 1. srpna 2012 injekci ve výši 230 milionů EUR a 31. prosince 2012 injekci ve výši 35 milionů EUR.
iii) Kapitálové vklady fondu HFSF do banky Nea Proton před prodejem banky Eurobance (opatření NP3)
(95)
Podle prodejní smlouvy z 15. července 2013 se fond HFSF již dříve zavázal, že bance Nea Proton poskytne vklad ve výši 395 milionů EUR (60). Fond HFSF zaplatit částku 395 milionů EUR dne 28. srpna 2013.
2.3.4.2 Opatření podpory ve prospěch banky New TT
(96)
Bankám T Bank, TT Bank a New TT Bank byla od roku 2008 poskytnuta řada opatření podpory. Tabulka 8 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 8
Přehled opatření podpory pro banky T a TT
Příjemce podpory
Opatření
Popis
Subjekt, který podporu poskytl
Datum
Částka státní podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky T převedené na banku TT (61)
T
Financování mezery ve financování z banky T na TT (část 1)
HDIGF
prosinec 2011
450
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z banky T na TT (část 2)
HFSF
14.2.2013
227
Celková částka T
677
banka TT
TT
kapitálová injekce
Kapitál v rámci rekapitalizačního opatření: preferenční akcie řeckého státu
stát
květen 2009
224,96
banka New TT (překlenovací banka)
NTT1
Mezera ve financování z TT na NTT
Financování mezery ve financování z banky TT na New TT (část 1)
HFSF
29.1.2013
2 730,8
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z banky TT na New TT (část 2)
HFSF
14.6.2013
1 001,7
Celková částka NTT1
3 732,6
NTT2
Počáteční základní kapitálová injekce
Počáteční základní kapitál banky New TT
HFSF
29.1.2013
500
2.3.4.2.1 Opatření podpory ve prospěch banky T
Zásah z programu HDIGF pro řešení problémů bank ve prospěch banky T Bank ve výši 677 milionů EUR (opatření T)
(97)
Z programu fondů HDIGF a HFSH pro řešení problémů bank byla financována mezera ve financování, která vznikla převodem činností z banky T na banku TT a představovala rozdíl mezi reálnou hodnotou aktiv převedených z banky T na TT a reálnou hodnotou převedených závazků. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 17. prosince 2011 byla z programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF vyplacena částka 450 milionů EUR (62), která odpovídala přibližně dvěma třetinám odhadované mezery ve financování. Po dokončení výpočtu mezery ve financování, která byla stanovena přibližně na 677 milionů EUR, HFSF bance New TT v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. dubna 2012 (63) dne 14. února 2013 vyplatil (64) zůstatek ve výši 227 milionů (65) EUR.
2.3.4.2.2 Opatření podpory ve prospěch banky TT
Státní rekapitalizace banky TT (opatření TT)
(98)
V květnu 2009 obdržela banka TT od Řecka kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR, který se rovnal přibližně 2,9 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Banka TT obdržela kapitálovou injekci v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Tato kapitálová injekce měla formu preferenčních akcií.
2.3.4.2.3 Opatření podpory ve prospěch banky New TT
i) Pokrytí mezery ve financování banky New TT ve výši 3 732,6 milionů EUR (opatření NTT1)
(99)
Fond HFSF financoval mezeru ve financování banky New TT, která představovala rozdíl mezi hodnotou aktiv převedených z banky TT na banku New TT a nominální hodnotou převedených závazků. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 18. ledna 2013 fond HFSF dne 29. ledna 2013 vyplatil částku 2 730,8 milionů EUR (66), která odpovídala přibližně dvěma třetinám odhadované mezery ve financování. Poté, co Řecká banka dokončila výpočet mezery ve financování a došla k částce 3 732,6 milionů EUR (67), fond HFSF v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 21. května 2013 vyplatil dne 14. června 2013 bance New TT zbývající částku ve výši 1 001,7 milionů EUR.
ii) Kapitálové vklady fondu HFSF do banky New TT (opatření NTT2)
(100)
Fond HFSF byl jediným akcionářem banky New TT a poskytl jí státní podporu ve formě počátečního základního kapitálu (kmenových akcií) ve výši 500 milionů EUR.
2.4 PLÁN RESTRUKTURALIZACE A NOVÝ OBCHODNÍ MODEL
(101)
Dne 16. dubna 2014 Řecko předložilo plán restrukturalizace banky, který vysvětluje, jak banka jakožto kombinovaný subjekt, který je výsledkem získání bank Nea Proton a New TT, hodlá obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost.
2.4.1 Domácí operace
(102)
Prostřednictvím plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku. Zatímco její mezinárodní operace představovaly v roce 2010 přibližně 26 % úvěrů (68), tento podíl na konci roku 2012 klesl na 20 % a do konce roku 2018 se dále sníží na […] % (69).
(103)
Hlavní prioritou banky je dosáhnout toho, aby její řecké bankovní operace byly do konce období restrukturalizace (31. prosince 2018) opět ziskové a životaschopné. Za tím účelem plán restrukturalizace obsahuje řadu opatření, která mají zvýšit provozní účinnost a čisté úrokové rozpětí banky, jakož i opatření, která posilují její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.
(104)
Pokud jde o provozní účinnost, banka již dlouho před získáním bank New TT a Nea Proton zahájila rozsáhlý program racionalizace. Od roku 2010 banka snížila svoji fyzickou přítomnost v Řecku. Vzato individuálně (bez získání bank New TT a Nea Proton), snížila počet svých poboček z 564 v červnu 2008 na […] v roce 2014 a rovněž snížila počet řeckých zaměstnanců (z 10 142 v roce 2008 na 9 037 v roce 2012) (70).
(105)
Do konce období restrukturalizace banka plánuje další snížení jak počtu poboček, a to z 645 poboček k 31. prosinci 2012 na […] k 31. prosinci 2018, a počet zaměstnanců z 12 430 k […] na formálním základě, tedy s ohledem na banky Nea Proton a New TT (71).
(106)
Zvýšená efektivita z hlediska poboček a zaměstnanců pomůže snížit celkové náklady na kombinované řecké bankovní činnosti o […] % ročně z 913 milionů EUR v roce 2013 (72) na […] milionů EUR v roce 2018 (73). V důsledku toho klesne očekávaný poměr nákladů a výnosů spojených s řeckými bankovními činnostmi banky do konce období restrukturalizace pod […] %, a to z 60 % v roce 2012.
(107)
Plán restrukturalizace také popisuje, jak banka zlepší své náklady financování, což je klíčem k obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že bude moci v rámci stabilnějšího prostředí, a zejména díky předpokládané stabilizaci a oživení ekonomiky, která by podle očekávání měla od roku 2014 opět růst, platit nižší úrokové sazby ze svých vkladů. Rozpětí u vkladů (průměr sazeb u termínovaných vkladů, vkladů na viděnou a u spořících vkladů) podle očekávání v Řecku vzrostou z 223 bazických bodů v roce 2012 na […] bazických bodů v roce 2018 (74). Tohoto snížení rozpětí bude dosaženo především platbami mnohem nižších sazeb u termínovaných vkladů. Obdobně klesne závislost banky na mimořádné pomoci v oblasti likvidity a širším financování z Eurosystému, a to ze 42,9 % jejích celkových aktiv na úrovni skupiny v roce 2012 na […] % v roce 2018 (75).
(108)
Plán restrukturalizace předpokládá, že banka také posílí svoji rozvahu. Její čistý poměr úvěrů k vkladům v Řecku klesne v roce 2018 na […] % (ze 160 % v roce 2012 a 115 % v roce 2013) (76), a její kapitálová přiměřenost se zlepší, přičemž poměr kmenového kapitálu Tier 1 dosáhne v roce 2018 (77) […] % na úrovni skupiny (místo záporné hodnoty vlastního kapitálu před první překlenovací rekapitalizací).
(109)
Další strategickou prioritou banky je řízení úvěrů v selhání. Kromě posílených úvěrových procesů jak v souvislosti se vznikem úvěrů, tak s restrukturalizací úvěrů v selhání, se plán restrukturalizace soustředí na ošetření znehodnocených expozic a tvoru nové nápravné jednotky. Tato jednotka se zaměří na restrukturalizaci znehodnocených expozic. Bude využívat odborných zkušeností 30 až 50 vedoucích pracovníků odpovědných za nápravu vztahů (78). Podíl úvěrů v selhání dosáhne v roce 2015 […] % na úrovni skupiny ([…] % v roce 2015 pro řecký domácí trh (79)) a poté začne klesat a na konci období restrukturalizace dosáhne podle očekávání […] % (80) (30 % v Řecku před odpisy dluhů). Znehodnocené úvěry Řecké banky klesnou díky oživení řecké ekonomiky z 1 652 milionů EUR v roce 2013 na […] milionů EUR v roce 2018 (81).
(110)
Zvýšení provozní účinnosti, snížení čistého úrokového rozpětí a snížení nákladů na riziko bance umožní, aby v Řecku od roku 2015 byla opět zisková. Banka předpokládá, že na konsolidované úrovni dosáhnou její ztráty […] milionů EUR v roce 2014 a […] milionů EUR v roce 2015, zatímco její zisky dosáhnou v roce 2016 […] milionů EUR, v roce 2017 […] milionů EUR a v roce 2018 […] milionů EUR (82). Její konsolidovaná návratnost vlastního kapitálu dosáhne v roce 2018 […] % (83). Tato úroveň ziskovosti bude zajištěna především řeckým trhem (s návratností kapitálu na konci období restrukturalizace ve výši […] %), zatímco […] a […] budou vykazovat nižší úrovně ziskovosti ([…] % a […] %, v uvedeném pořadí).
2.4.2 Mezinárodní bankovní činnosti
(111)
Banka již začala zmenšovat a restrukturalizovat svoji mezinárodní síť. Prodala dceřiné společnosti v Turecku (Eurobank Tefken) a Polsku (EFG Poland). Komerční mezera, tedy rozdíl mezi nesplacenou částkou vkladů a nesplacenou částkou úvěrů u dané dceřiné společnosti, ve zbývající mezinárodní síti klesla z 1,7 miliardy EUR v roce 2010 na 0,8 miliardy EUR, provozní náklady se v letech 2010 až 2012 snížily o 9 % (84).
(112)
Banka bude svoji mezinárodní síť nadále restrukturalizovat a zmenšovat. Zejména se zavázala, že do 30. června 2017 sníží velikost svého portfolia mezinárodních aktiv na 8,77 miliard EUR. Rovněž se zavázala, že toto portfolio dále zmenší na 3,5 miliardy EUR, pokud bude nutné, aby fond HFSF vložil více než jednu miliardu eur do nadcházejícího navýšení základního kapitálu.
(113)
Jednou z možností jak tento cíl splnit, které banka v plánu restrukturalizace zkoumá, je prodej jejích činností v […] (85).
(114)
Tyto odprodeje představují […] % zahraničních aktiv banky k 31. prosinci 2012. Zahraniční aktiva by tudíž k 31. prosinci 2018 dosáhla […] milionů EUR a mezinárodní síť by se soustředila na […] a […].
(115)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje, že je nutné snížit závislost zahraničních dceřiných společností na jejich řecké mateřské společnosti, pokud jde o jejich potřeby financování, a nadále chránit kapitálovou pozici banky.
(116)
Za tímto účelem hodlá banka provést program výrazného snížení nákladů v mezinárodní síti, […]. Například v […] bude uzavřeno […] poboček, přičemž počet zaměstnanců se od 31. prosince 2012 sníží o […], a to až do doby, kdy bude dceřiná pobočka v […] (86) prodána.
(117)
Banka sníží své celkové financování zahraničních dceřiných společností z 2 miliard EUR v roce 2012 na […] v roce 2018 (87), návratnost kapitálu dosáhne v roce […] […] % a v roce […] […] %.
2.4.3 Nebankovní činnosti: prodej pojišťovacích činností a činností v oblasti realit
(118)
Banka snížila svůj podíl v dceřiné realitní společnosti Eurobank Properties pod 35 %, a to navýšením základního kapitálu s příznivým dopadem na poměr kmenového kapitálu Tier 1 banky (88). Banka tuto dceřinou společnost v plném rozsahu odprodá do 31. prosince 2018.
(119)
Banka také plánuje, že do […] prodá své dceřiné pojišťovny.
2.4.4 Získávání kapitálu ze soukromých zdrojů a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů
(120)
Bance se podařilo získat kapitál na trhu, a tím snížit potřebnou státní podporu.
(121)
Akcionáři byli jarní rekapitalizací v roce 2013 silně oslabeni, jelikož fond HFSF obdržel 98,56 % akcií banky a původním akcionářům zůstal pouze podíl ve výši 1,44 %. Fond HFSF tak v červnu 2013 převzal nad bankou plnou kontrolu. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.
(122)
V únoru 2012 banka nabídla, že od soukromých investorů koupí zpět hybridní nástroje za cenu v rozmezí od 40 % do 50 % jejich nominální hodnoty. Tato cena zpětného odkupu byla určena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřevyšující deset procentních bodů, která byla přidána s cílem motivovat investory k účasti na zpětném odkupu. Byla přijata nabídka na téměř 50 % celkové nominální hodnoty nástrojů, a banka tak měla po zohlednění nákladů na transakci zisk 248 milionů EUR (89).
(123)
V květnu 2013 banka oznámila další řízení závazků. Banka nabídla držitelům dluhu příležitost přeměnit jejich cenné papíry nižší úrovně Tier 1 a Tier 2 s nesplacenou částkou 662 milionů EUR na kmenové akcie za jejich nominální hodnotu. Cena přeměny byla stanovena tak, aby se rovnala upisovací ceně, kterou zaplatil fond HFSF při jarní rekapitalizaci v roce 2013 (90). Míra přijetí byla 48 %. Jelikož držitelé dluhopisů nižší úrovně Tier 1 a nižší úrovně Tier 2 převedli své cenné papíry na nižší podřízené nástroje bez hotovostní platby, získaný kapitál dosáhl částky 317 milionů EUR.
(124)
V důsledku dvou zpětných odkupů klesl souhrn podřízeného a hybridního dluhu z 1 045 milionů EUR k 31. prosinci 2011 na 283 milionů EUR k 31. prosinci 2013 (91).
2.5 ZÁVAZKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ
(125)
Řecko se zavázalo, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen 16. dubna 2014, a poskytlo další závazky ohledně provádění plánu restrukturalizace („závazky“). Závazky, jejichž výčet je uveden v příloze, jsou shrnuty v tomto oddíle.
(126)
Zaprvé, Řecko se zavázalo, že banka provede restrukturalizaci svých komerčních činností v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců, jakož i maximální částku celkových nákladů, jichž je třeba dosáhnout do 31. prosince 2017 (92).
(127)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka do 31. prosince 2017 sníží náklady na vklady přijaté v Řecku a dodrží maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (93).
(128)
Pokud jde o zahraniční dceřiné společnosti banky, Řecko se zavázalo, že banka nebude poskytovat dodatečnou kapitálovou podporu, pokud nebudou splněny předem stanovené podmínky. Řecko se také zavázalo, že banka do 30. června 2018 výrazně omezí finanční páky u svých mezinárodních aktiv (94).
(129)
Řecko se zavázalo, že banka odprodá své pojišťovací činnosti, svoji realitní dceřinou společnost a řadu cenných papírů a že sníží velikost svého soukromého kapitálového portfolia. Kromě toho banka až na omezené výjimky nebude kupovat cenné papíry neinvestičního stupně (95).
(130)
Řecko poskytlo řadu závazků týkajících se řízení banky. Zavázalo se, že omezí odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky, že banku přiměje, aby dodržovala řecké právní předpisy o správě a řízení společností a zavedla účinnou a odpovídající organizační strukturu (96).
(131)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka posílí svoji úvěrovou politiku, aby v jakékoli fázi úvěrového procesu zabránila diskriminaci a zaručila, že rozhodnutí o poskytnutí a restrukturalizaci úvěrů směřují k maximalizaci ziskovosti banky. Řecko se zavázalo, že banka zlepší sledování úvěrového rizika, jakož i restrukturalizaci úvěrů (97).
(132)
Řada závazků se týká operací banky s vypůjčovateli ve spojení. Tyto závazky mají zaručit, že se banka při poskytování a restrukturalizaci půjček zaměstnancům, vedoucím pracovníkům a akcionářům, jakož i veřejným subjektům, politickým stranám a mediálním společnostem neodchýlí od obezřetných bankovních postupů (98).
(133)
Na závěr se Řecko zavázalo, že na banku uvalí další omezení, např. zákaz kuponů a dividend, zákaz akvizic a zákaz reklamy (99).
(134)
Tyto závazky budou do 31. prosince 2018 sledovány kontrolním správcem.
(135)
Jelikož fond HFSH zajišťuje stávající kapitálové navýšení banky, Řecko v rámci stávajícího kapitálového navýšení banky poskytlo samostatný závazek, že provede opatření stanovená v článku 6a zákona o fondu HFSF ve znění ze dne 30. března 2014, podle nějž se má zbývající částka nedostatku kapitálu úvěrové instituce předtím, než fond HFSF provede kapitálovou injekci, podle potřeby přidělit držitelům kapitálových nástrojů a dalších podřízených závazků této instituce.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍCH VYŠETŘOVACÍCH ŘÍZENÍ
3.1 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ V SOUVISLOSTI S PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACÍ
(136)
Dne 27. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (100), pokud jde o vhodnost, nezbytnost a přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky (opatření B1).
(137)
Pokud jde o vhodnost opatření, vzhledem k tomu, že podpora byla poskytnuta poté, co byla provedena předběžná rekapitalizace a poskytnuta podpora v oblasti likvidity, a s ohledem na dlouhé období záchrany Komise pochybuje o tom, zda banka provedla všechny možné kroky, aby zabránila tomu, že v budoucnosti bude potřebovat podporu (101). Kromě toho Komisi nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat, až bude první překlenovací rekapitalizace nahrazena rekapitalizací trvalou (102), neboť banka by se mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo menšinových soukromých vlastníků. Komise podotkla, že by ráda zajistila, aby se kvalita řízení banky, a zejména její proces poskytování půjček v žádném případě nezhoršily.
(138)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, v 66. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise zpochybnila, zda byly provedeny všechny možné kroky, aby se zabránilo tomu, že banka v budoucnosti bude potřebovat podporu. Jelikož navíc byla doba trvání překlenovací rekapitalizace nejistá, Komise nemohla s určitostí stanovit, zda je tato rekapitalizace dostačující a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení zátěže podle pravidel státní podpory. Navíc vzhledem k tomu, že v době, kdy bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na rekapitalizaci trvalou, Komise tyto podmínky nemohla posoudit.
(139)
Pokud jde o přiměřenost opatření, Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda jsou ochranná opatření (zákaz reklamy, zákaz kuponů a dividend, zákaz kupní opce a zákaz zpětného odkupu popsané v 71. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou) ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci dostačující. Kromě toho Komise v 72. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou uvedla, že narušení hospodářské soutěže mohla být způsobena neexistencí pravidel, což fondu HFSF znemožnilo koordinovat všechny čtyři největší řecké banky (jmenovitě skupinu Eurobank, banky Alpha, NBG a Piraeus), a neexistencí odpovídajících ochranných opatření, aby se těmto bankám zabránilo ve sdílení obchodně citlivých informací. Komise proto navrhla, aby byl jmenován kontrolní správce, který bude v bance fyzicky přítomen.
3.2 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ SE SPOLEČNOSTÍ NEA PROTON BANK
(140)
Dne 26. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda zásah ve výši 1 122 milionů EUR v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF (opatření NP1), kapitálový vklad ve výši 250 milionů EUR poskytnutý fondem HFSF a kapitálové vklady dosahující souhrnné výše 300 milionů EUR (opatření NP2), které fond HFSF poskytl bance Nea Proton, splňují obecná kritéria slučitelnosti a požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci (103) a sdělení o restrukturalizaci (104) (obnovení dlouhodobé životaschopnosti, sdílení zátěže a omezení podpory na nezbytné minimum a omezení narušování hospodářské soutěže).
(141)
Pokud jde o vhodnost opatření, Komise prohlásila, že uvedená opatření jsou vhodná jako podpora na záchranu.
(142)
Pokud jde o nezbytnost opatření, Komise poznamenala, že zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF byl nutný jak z hlediska částky, tak formy, zatímco kapitálové vklady provedené fondem HFSF byly nezbytné pouze z hlediska formy. Pokud však jde o výši kapitálových vkladů provedených fondem HFSF, Komise v 59. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton vyjádřila pochybnosti o tom, zda bude banka Nea Proton schopna samostatně obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost a zda je samostatná restrukturalizace nejlevnější dostupnou možností. Kromě toho Komise v 60. a 61. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton uvedla, že neschopnost banky Nea Proton poskytnout dostatečné protiplnění za rekapitalizaci ze strany fondu HFSF vzbuzuje pochybnosti o tom, zda jde o v zásadě zdravou banku, a tudíž vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace.
(143)
Pokud jde o přiměřenost opatření, Komise měla za to, že jsou přiměřená jako podpora na záchranu.
(144)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton, Komise v 65. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton vyjádřila pochybnosti o tom, zda tato banka může samostatně dosáhnout životaschopnosti.
(145)
Komise pochybovala o tom, že je navržená restrukturalizace dostačující ve srovnání s hloubkou restrukturalizace, která je požadována kvůli nedostatečnému protiplnění.
3.3 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEW TT
(146)
Dne 6. května 2013 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda financování ve výši 4,1 miliardy EUR na pokrytí mezery ve financování v důsledku převodu činností z banky TT na banku New TT (opatření NTT1), kapitálový vklad ve výši 500 milionů EUR poskytnutý fondem HFSF bance New TT (opatření NTT2), kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR pro banku TT ve formě preferenčních akcií v rámci režimu podpor pro řecké banky (opatření TT) a zásah ve výši 0,68 miliardy EUR v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF ve prospěch aktiv banky T, která byla převedena na banku TT (opatření T), splňují obecná kritéria slučitelnosti a požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci (obnovení dlouhodobé životaschopnosti, sdílení zátěže a omezení podpory na nezbytné minimum a omezení narušování hospodářské soutěže).
(147)
Komise měla za to, že obě opatření, tedy NTT2 a NTT1, jsou v podobě podpory na záchranu vhodná a nezbytná. Pokud jde o nezbytnost opatření NTT2 z hlediska částky, Komise vyjádřila pochybnosti o dlouhodobé samostatné životaschopnosti banky New TT a měla za to, že samostatná restrukturalizace nemusí nutně být jedinou a nejlevnější dostupnou možností (105). Pokud jde o protiplnění u obou opatření, Komise uvedla, že pokrytí mezery ve financování představuje konečné náklady bez vyrovnání budoucích příjmů, což vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace (106).
(148)
Pokud jde o přiměřenost obou opatření, Komise se domnívala, že opatření NTT2 a NTT1 jsou vhodná jako podpora na záchranu v krátkodobém výhledu, ale v 79. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT vyžadovala, aby byla urychleně provedena opatření, která by omezila nepříznivé vedlejší účinky.
(149)
Pokud jde o slučitelnost opatření T, Komise již toto opatření dne 16. května 2012 v rozhodnutí o řešení krizové situace banky T („rozhodnutí o bance T“) (107) dočasně schválila jako podporu na záchranu, nemohla však s konečnou platností schválit podporu ve prospěch činností banky T, které byly převedeny na banku TT. Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT (108) prodloužila schválení opatření jako podpory na záchranu do doby, než přijme konečné rozhodnutí o aktualizované verzi plánu restrukturalizace banky TT.
(150)
Pokud jde o slučitelnost uvedených opatření se sdělením o restrukturalizaci, Komise pochybovala o tom, zda je banka New TT schopna samostatně obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost. Tento skeptický postoj pramenil z omezeného počtu navržených opatření, která hodlala banka New TT přijmout, aby v budoucnosti vytvořila zisky, z nejistoty ohledně programu pro dobrovolný odchod do důchodu, pokud jde o jeho načasování a míru přijetí mezi zaměstnanci, z neexistence dalších opatření ke snížení nákladů na zaměstnance, neexistence opatření pro racionalizaci sítě poboček po získání banky T a průvodní neschopnosti využít potenciální součinnosti (109).
(151)
V 90. a 91. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise vyjádřila obavy, zda bude možné provést ambiciózní snížení úrokových rozpětí u stávajících vkladů a navýšení úvěrových marží u nových úvěrů, aniž by banka New TT ztratila značný počet klientů a aniž by musela poskytovat rizikové úvěry. Kromě toho Komise pochybovala o tom, že banka New TT zdvojnásobí své portfolio podnikových úvěrů podle plánu a zda vzhledem k nedostatku odborných zkušeností bude schopna dosáhnout plánovaného tempa růstu čistého příjmu z úroků.
(152)
Proto Komise v 95. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou TT vyjádřila názor, že opětovné začlenění banky TT do větší životaschopné finanční společnosti zvýší naději banky New TT na životaschopnost, neboť jí umožní racionalizovat náklady, znovu stanovit ceny vkladů a nových úvěrů a nabízet širší škálu produktů.
(153)
Jelikož banka New TT převzala ekonomické činnosti, které byly dříve prováděny v bance TT, včetně činností banky T, Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, které se týkalo otázky, zda opatření T a TT nabízejí dlouhodobé řešení z hlediska životaschopnosti banky New TT, a vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky.
(154)
Pokud jde o sdílení zátěže, Komise měla za to, že samostatná restrukturalizace zvyšuje náklady na restrukturalizaci, a tudíž pochybovala o tom, že je státní podpora omezena na minimum. Kromě toho Komise poznamenala, že navzdory skutečnosti, že bylo dosaženo dostačujícího sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu, což pravděpodobně představovalo dosažitelné maximum, neexistence protiplnění vyvolala potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže. Komise rovněž zaznamenala, že nižší protiplnění je odůvodněno skutečností, že velká část vzniklých ztát pochází z prominutí dluhu ve prospěch státu (110).
(155)
Pokud jde o narušování hospodářské soutěže, Komise poznamenala, že obrovská částka podpory, kterou obdržela banka TT a převedené činnosti banky T, a nedostatečné protiplnění jsou podnětem k hloubkové restrukturalizaci a k omezení tržní přítomnosti banky New TT. Kromě toho, zatímco ztráty pocházely především z držení dluhopisů ŘSDL, Komise konstatovala, že banka TT držela v poměru ke své velikosti mnohem více řeckých státních dluhopisů než ostatní řecké banky, a měla za to, že je to projevem nepřiměřeného riskování (111). Na závěr Komise poznamenala, že ačkoli banka New TT zůstává na trhu téměř stejnou měrou jako předtím banka TT, narušování hospodářské soutěže je vzhledem k poměrně malé velikosti a neexistenci zahraničních činností banky New TT omezené. Komise však vyjádřila pochybnosti o tom, zda byla přijata dostatečná opatření k omezení neoprávněného narušování hospodářské soutěže, a zastávala názor, že možná bude nutné zavést zákaz cenového vedení a další opatření týkající se změn v jednání (112).
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
PŘIPOMÍNKY JEDNÉ ŘECKÉ BANKY
(156)
Dne 3. ledna 2013 Komise od jedné řecké banky obdržela připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank. Tato řecká banka vyjádřila názor, že rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF v zásadě představuje vítaný krok směrem ke zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému a vůči rekapitalizaci Eurobanky nevznesla žádné námitky.
(157)
Ačkoli tato banka vyjádřila svoji naprostou podporu myšlence rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, vysvětlila, že očekává,, že rekapitalizace provedená fondem HFSF bude za obdobných podmínek otevřena všem bankám, které působí v Řecku, aby se minimalizovalo narušování hospodářské soutěže a zabránilo diskriminaci,
5. PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍM VYŠETŘOVACÍM ŘÍZENÍM
5.1 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(158)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, které vypracovala Řecká banka a fond HFSF.
5.1.1 Připomínky vypracované Řeckou bankou
(159)
Pokud jde o vhodnost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka poznamenala, že objem kapitálu ve výši 18 miliard EUR, kterým fond HFSF v květnu 2012 rekapitalizoval čtyři největší řecké banky, byl nižší než konečná částka nutná k tomu, aby tyto banky do června 2012 postupně dosáhly poměru kmenového kapitálu Tier 1 na úrovni 10 % a poměru kmenového kapitálu Tier 1 na úrovni 7 %, který byl stanoven v rámci tříletého nepříznivého zátěžového scénáře, a aby si tyto poměry udržely. Rovněž podotkla, že první překlenovací rekapitalizace je dočasná, neboť proces rekapitalizace bude dokončen navýšením základního kapitálu zmíněných čtyř bank.
(160)
Řecká banka také konstatovala, že rekapitalizace největších řeckých bank je součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovnictví. Podotkla, že pokud banka zůstává v soukromých rukou, její vedení pravděpodobně zůstane beze změn, zatímco pokud se vlastníkem banky stane stát (tedy fond HFSF), může fond HFSF jmenovat nové vedení, které bude v každém případě posouzeno Řeckou bankou. Řecká banka poznamenala, že průběžně posuzuje rámec pro správu a řízení společnosti, přiměřenost řízení a rizikový profil banky, aby zaručila, že nedochází k nadměrnému riskování. Rovněž podotkla, že fond HFSF již jmenoval zástupce do správní rady rekapitalizovaných bank.
(161)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka konstatovala, že rekapitalizace banky byla omezená, aby se zaručilo splnění tehdejších použitelných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Rovněž uvedla, že dlouhé období před rekapitalizacemi bylo způsobeno prudkým zhoršením podmínek pro činnost bank v Řecku a dopadem programu PSI, složitostí celého projektu a potřebou maximalizovat zapojení soukromých investorů do navyšování základního kapitálu.
(162)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka podotkla, že úplné provedení plánu restrukturalizace, který má být předložen Komisi, je zajištěno skutečností, že hlasovací práva fondu HFSF budou pozastavena mimo jiné v případě, že dojde k výraznému porušení plánu restrukturalizace. Řecká banka také konstatovala, že obtíže banky nebyly způsobeny ani tím, že vedení banky podcenilo rizika, ani agresivním obchodním jednáním.
5.1.2 Připomínky vypracované fondem HFSF
(163)
Pokud jde o vhodnost první překlenovací rekapitalizace, fond HFSF k otázce potenciálního státního zásahu v případě, že stát prostřednictvím fondu HFSF poskytne vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, poznamenal, že banky, které financuje, nejsou považovány za veřejné subjekty nebo za subjekty pod státní kontrolou a že státem nebudou kontrolovány ani poté, co je fond HFSF trvale rekapitalizuje. Fond HFSF poznamenal, že jde o zcela nezávislý subjekt soukromého práva, který se rozhoduje samostatně. Nepodléhá státní kontrole podle čl. 16C odst. 2 zákona o fondu HFSF, podle nějž úvěrové instituce, jimž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, nejsou součástí širšího veřejného sektoru. Rovněž poukázal na správní strukturu fondu HFSF.
(164)
Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF poznamenal, že bude respektovat samostatnost banky a nebude zasahovat do jejího denního řízení, protože jeho úloha je omezena hranicemi stanovenými zákonem o fondu HFSF. Prohlásil, že nedojde ke státnímu zásahu ani koordinaci a že rozhodnutí banky o úvěrovém procesu (mimo jiné o zajištění, stanovení cen a platební schopnosti vypůjčovatelů) budou přijímána na základě obchodních kritérií.
(165)
Fond HFSF poukázal na to, že zákon o fondu HFSF a dohoda o předběžném upsání stanoví vhodná ochranná opatření, aby se stávajícím soukromým akcionářům zabránilo v nadměrném riskování. Poukázal na různé prvky, např. na to, že i) fond HFSF jmenuje zástupce jako nezávislé nevýkonné členy správní rady banky a že tito zástupci jsou přítomni ve výborech, ii) fond HFSF provádí v bance hloubkovou kontrolu a iii) že po konečné rekapitalizaci budou hlasovací práva fondu HFSF omezena pouze do doby, než banka splní podmínky plánu restrukturalizace.
(166)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, a zejména o úroveň protiplnění za podporu, fond HFSF konstatoval, že protiplnění bylo dohodnuto se zástupci Komise, banky ECB a MMF. Tato dohodnutá úroveň zohledňovala skutečnost, že první překlenovací rekapitalizace bude do 30. září 2012 přeměněna na rekapitalizaci trvalou, přičemž tato lhůta byla stanovena v březnu 2012 v Memorandu o hospodářské a finanční politice mezi Komisí, ECB a MMF a Řeckem.
(167)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, HFSF podotkl, že opatření, která přijal, například opatření popsaná v 165. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, představují vzhledem k velkým částkám obdržené podpory a dlouhému období záchrany dostatečná ochranná opatření. Kromě toho fond HFSF prohlásil, že jsou zavedena odpovídající opatření, aby se zaručilo, že si banky, v nichž má fond HFSF podíl, navzájem nevyměňují obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, mandáty přidělené těmto zástupcům, které konkrétně brání toku informací od jednoho zástupce k druhému, a jasné interní pokyny, aby tito úředníci nepředávali bankám obchodně citlivé informace. Kromě toho fond HFSF uvedl, že nevykonává svá práva ve vztahu k bankám způsobem, který by mohl zabránit účinné hospodářské soutěži nebo tuto soutěž omezovat, narušovat či výrazně oslabovat. Na závěr fond HFSF poukázal na to, že členové jeho správní rady a jeho zaměstnanci podléhají přísným pravidlům důvěrnosti a povinnostem při správě cizího majetku a jsou, pokud jde o jeho záležitosti, vázáni ustanoveními o profesním tajemství.
5.2 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEA PROTON
(168)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které vypracovala Řecká banka a fond HFSF.
5.2.1 Připomínky vypracované Řeckou bankou
(169)
Řecká banka konstatovala, že banka Nea Proton by jako dočasná úvěrová instituce vlastněná fondem HFSF nemohla sama předložit dlouhodobější podnikatelský plán. Kromě toho Řecká banka podotkla, že bedlivě sleduje provádění obchodního plánu, který pro banku Nea Proton připravil fond HFSF a který byl předložen Komisi, aby se zaručilo, že bude možné banku Nea Proton prodat ve lhůtě stanovené zákonem.
(170)
Pokud jde o tempo růstu ziskovosti, Řecká banka podotkla, že k největší části růstu podle očekávání dojde v roce 2013 (kdy měl čistý příjem z úroků podle očekávání vzrůst na 55,3 milionů EUR ve srovnání s 22,7 miliony EUR v roce 2012), a to především v důsledku snížení celkových úrokových nákladů, a tento růst bude výsledkem dvou faktorů: přesunu termínovaných vkladů, které dříve byly velmi výnosné za lepších podmínek, a snížení celkové nesplacené částky vkladů v první polovině roku 2012 o 30 %. Kromě toho Řecká banka zdůraznila, že od roku 2013 již údaje o čistém příjmu z úroků nebudou tolik kolísat a nebudou důvodem k pochybnostem o tom, že je banka Nea Proton schopna splnit cíl.
5.2.2 Připomínky vypracované fondem HFSF
(171)
Pokud jde o nezbytnost opatření ve prospěch banky Nea Proton, fond HFSF konstatoval, že příslušným orgánem, který rozhoduje o opatřeních týkajících se řešení problémů bank, je Řecká banka a že fond HFSF provedl vklad minimálního kapitálu, který byl nutný pro regulační účely.
(172)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton, fond HFSF poukázal na řešení krizové situace, v jehož rámci musel HFSF prodat banku Nea Proton do dvou let, a souhlasil s Komisí, že banka Nea Proton by mohla být součástí většího a životaschopného subjektu. Ačkoli plán restrukturalizace banky Nea Proton byl založen na „samostatném“ modelu, fond HFSF vysvětlil, že cílem bylo usnadnit prodej této banky zvýšením její atraktivity pro investory a zlepšením jejích finančních výsledků. Fond HFSF vyjádřil názor, že kapitálové vklady nejen umožnily bance Nea Proton dodržet minimální poměr kapitálové přiměřenosti, ale také zlepšily její finanční pozici a atraktivitu pro budoucí fúzi s jinými menšími bankami. Fond HFSF rovněž poznamenal, že dodatečná kapitálové injekce byla nutná k pokrytí ztrát ze znehodnocení v souvislosti s programem PSI a rostoucími poplatky za poskytování úvěrů.
(173)
Fond HFSF konstatoval, že banka Nea Proton zlepšila své náklady financování a loajalitu vkladů. Závislost banky Nea Proton na Eurosystému se v roce 2012 zmenšila a banka zlepšila svoji likvidní pozici. Dodatečná kapitálová injekce jí pomohla snížit úrokové sazby u vkladů a zlepšit rozpětí úrokové sazby. Banka Nea Proton již znovu stanovila cenu některých úvěrových portfolií, přičemž použila stanovení cen na základě rizik s úrokovými sazbami, které výrazně převyšovaly náklady financování. Kromě toho by k plánovanému tempu růstu čistých příjmů z úroků došlo souběžně s konzervativním rozšířením v tržním segmentu zaměřeném na společnosti a zvýšením kvality portfolia.
(174)
Fond HFSF konstatoval, že v roce 2012 banka Nea Proton výrazně snížila své provozní náklady, že její jediné dvě dceřiné společnosti ukončily svoji činnost, že byla výrazně omezena její účast v pojišťovnách a že bude ukončeno její obchodování na vlastní účet.
(175)
Na závěr fond HFSF podotkl, že bude omezeno narušování hospodářské soutěže, a to vzhledem k malému podílu banky Nea Proton na celkových bankovních aktivech v Řecku a ke skutečnosti, že banka neuvažuje o agresivním přijímání vkladů.
5.3 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEW TT
(176)
Dne 19. července 2013 předložilo ministerstvo financí připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT.
(177)
Pokud jde o nezbytnost opatření NTT1, ministerstvo financí doplnilo, že přesná hodnota aktiv a závazků, které byly převedeny na banku New TT, byla v souladu s čl. 63E odst. 6 zákona č. 3601/2007 definována na základě zprávy externích auditorů.
(178)
Pokud jde o nezbytnost opatření NTT2, ministerstvo financí konstatovalo, že Druhý program hospodářské korekce pro Řecko (druhá revize-květen 2012) vyžadoval, aby banka New TT byla do 15. července 2013 prodána třetí straně.
(179)
Pokud jde o protiplnění za opatření NTT1 a NTT2, ministerstvo financí uvedlo, že fond HFSF, který do 31. prosince 2013 vyplňuje mezeru ve financování místo fondu HDIGF, získává v případě likvidace aktiv, která zůstala ve vlastnictví banky TT, přednostní nárok před jinými nezajištěnými věřiteli a že před nárok fondu HFSF lze zařadit pouze nároky zaměstnanců na obdržení 50 % jejich vyrovnání. Proto konstatovalo, že výsledek likvidace zmíněných aktiv využije především fond HFSF, čímž se sníží náklady státu.
(180)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky New TT, ministerstvo financí uvedlo, že tato banka musela být jako dočasná uvěrová instituce v souladu s článkem 63E zákona č. 3601/2007 prodána do dvou let od založení. Prodej banky New TT bude v souladu s Memorandem o hospodářské a finanční politice z května 2013 dokončen do 15. července 2013, čímž se zaručí dlouhodobá životaschopnost jejích činností.
6. POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE ZÍSKANÝCH PODNIKŮ
6.1 POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE BANKY NEA PROTON
6.1.1 Existence a částka podpory
(181)
Komise musí stanovit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle uvedeného ustanovení je státní podporou každá podpora poskytovaná v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
6.1.1.1 Existence podpory v opatřeních poskytnutých v rámci režimu podpor pro řecké banky (opatření Pr1, Pr2 a Pr3)
(182)
Kapitálový vklad ve výši 80 milionů EUR, který řecký stát v květnu 2009 poskytl bance Proton (opatření Pr1), řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR získané bankou Proton v dubnu 2009 (opatření Pr2) a státní záruka, která byla bance Proton poskytnuta v červenci 2010 za vydané dluhopisy v nominální hodnotě 149,4 milionů EUR (opatření Pr3), byly poskytnuty v rámci režimu podpor pro řecké banky (113). V rozhodnutí o schválení uvedeného režimu Komise dospěla k závěru, že opatření poskytnutá v rámci režimu představují státní podporu.
(183)
Podle závěru vyvozeného v 38. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton převezme banka Nea Proton ekonomické činnosti banky Proton. Opatření Pr1, Pr2 a Pr3 byla pro banku Nea Proton přínosná, neboť přispěla ke stabilizaci a pokračování ekonomických činností, které na ni byly převedeny a které by jinak ustaly. Proto má Komise za to, že opatření byla přínosná pro ekonomické činnosti převedené na banku Nea Proton.
6.1.1.2 Existence podpory při pokrytí mezery ve financování banky Nea Proton (opatření NP1)
(184)
V 31. až 37. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton již Komise stanovila, že opatření NP1, tedy zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondů HDIGF a HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Ve 38. bodě odůvodnění téhož rozhodnutí Komise měla za to, že banka Nea Proton je ekonomickým příjemcem uvedeného opatření, neboť přejímá ekonomickou činnost banky Proton, která díky obdržené podpoře nadále existuje.
6.1.1.3 Existence podpory při vkladu počátečního základního kapitálu poskytnutém fondem HFSF a vkladu dodatečného základního kapitálu poskytnutém fondem HFSF v roce 2012 (opatření NP2)
(185)
V 41. až 43. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton již Komise stanovila, že kapitálový vklad fondu HFSF ve výši 250 milionů EUR a dodatečný kapitálový vklad plánovaný v době přijetí rozhodnutí, které dosáhly celkové částky 300 milionů EUR, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Jak je uvedeno v 93. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, z možného dodatečného kapitálu ve výši 300 milionů EUR fond HFSF nakonec v roce 2012 přispěl dodatečnou částkou 265 milionů EUR, a celková podpora na rekapitalizaci tak v letech 2011 a 2012 dosáhla částky 515 milionů EUR (opatření NP2).
6.1.1.4 Existence podpory při kapitálovém vkladu, který poskytl fond HFSF bance Nea Proton před jejím prodejem bance (NP3)
(186)
Komise má za to, že kapitálový vklad, který fond HFSF poskytl bance Nea Proton před jejím prodejem bance a která dosáhla částky 395 milionů EUR, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(187)
Kapitálový vklad poskytl fond HFSF, tedy subjekt zřízený a financovaný Řeckem za účelem podpory bank, a vklad tudíž byl proveden za využití státních zdrojů. Kromě toho je opatření svoji povahou selektivní, jelikož kapitálový vklad je přínosný pouze pro banku Nea Proton.
(188)
Kromě toho zásah poskytuje bance Nea Proton jednoznačnou výhodu, neboť jí umožňuje, aby pokračovala ve svých bankovních činnostech. Bez kapitálové injekce by banka Nea Proton byla vyhlásila úpadek, neboť měla hluboce záporný kapitál. Za těchto okolností by bývalo nebylo možné banku Nea Proton prodat a začlenit ji do většího subjektu. Kromě toho tato rekapitalizace nesplňuje zásadu tržního investora. Naopak, rekapitalizace ve výši 395 milionů EUR umožnila prodat banku Nea Proton za cenu jednoho eura. Soukromý investor by se rozhodl rekapitalizaci neprovést a nechal by banku Nea Proton vyhlásit úpadek, čímž by ušetřil 395 milionů EUR.
(189)
Banka Nea Proton soutěží s jinými bankami včetně dceřiných společností zahraničních bank, které působí v Řecku nebo by mohly mít zájem o vstup na řecký trh. Proto kapitálová injekce ovlivňuje obchod mezi členskými státy a může narušit hospodářskou soutěž.
(190)
Komise tudíž dospěla k závěru, že kapitálový vklad do banky Nea Proton ve výši 395 milionů EUR představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Příjemce opatření NP3
(191)
Jak již bylo vysvětleno v 188. bodě odůvodnění, Komise považuje banku Nea Proton za příjemce kapitálového vkladu ve výši 395 milionů EUR, neboť jí podpora umožnila pokračovat v ekonomických činnostech v rámci banky.
(192)
Pokud jde o to, zda prodej banky Nea Proton představuje státní podporu ve prospěch banky, je třeba, aby Komise v souladu s bodem 49 sdělení o bankovnictví z roku 2008 posoudila, zda jsou splněny určité požadavky. Musí posoudit: i) zda byl postup prodeje otevřený a nediskriminační; ii) zda se prodej uskutečnil za tržních podmínek; a iii) zda finanční instituce nebo vláda stanovily co nejvyšší prodejní cenu majetku a závazků.
(193)
Banka získala akcie v bance Nea Proton, jelikož v rámci nediskriminačního nabídkového řízení, které bylo otevřené jiným bankám a finančním institucím, předložila jedinou platnou nabídku. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na řadu bank, finančních institucí a sponzorů a pouze čtyři z nich dali najevo, že mají zájem získat banku Nea Proton, a pouze dva z těchto subjektů, banka a hedgeový fond (114), předložily konečné nabídky. Nabídka banky byla jedinou, která vyhovovala průvodnímu dopisu HFSF.
(194)
Vzhledem k tomu, že se finanční poradce obrátil na velký počet bank a předem stanovil požadavky a časový rámec, které musely nabídky splňovat, aby byly platné, má Komise za to, že nabídkové řízení bylo otevřené a nediskriminační. Komise tudíž dospěla k závěru, že na základě nabídkového řízení může vyloučit přítomnost podpory ve prospěch kupujícího.
(195)
Banka zaplatila jedno euro a fond HFSF se zavázal, že banku Nea Proton před prodejem rekapitalizuje. Tato záporná cena (tedy s ohledem na rekapitalizaci banky Nea Proton těsně před prodejem) nebrání tomu, aby prodejní cena odrážela tržní hodnotu podniku (115), neboť čistý vlastní kapitál banky Nea Proton byl jednoznačně záporný a podle očekávání měla banka nadále zaznamenávat ztráty. Komise nemá důvod domnívat se, že učiněná nabídka a zaplacená cena neodrážely tržní cenu podniku. V důsledku toho Komise v souladu s bodem 49 sdělení o bankovnictví z roku 2008, bodem 20 sdělení o restrukturalizaci a s vlastní rozhodovací praxí (116) dospěla k závěru, že daná prodejní cena byla tržní a že lze podporu ve prospěch banky vyloučit.
6.1.1.5 Závěr o existenci a celkové částce obdržené podpory
(196)
Na základě 182. až 190. bodu odůvodnění má Komise za to, že opatření Pr1, Pr2 a Pr3, NP1, NP2 a NP3 splňují podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu. Pokud jde o opatření Pr1, Pr2 a Pr3, Komise dospěla k závěru, že vzhledem k tomu, že opatření přispěla k pokračování činností banky Proton, které byly později převedeny na banku Nea Proton, lze mít za to, že jsou rovněž přínosná pro banku Nea Proton, která tyto činnosti převzala. Jak je již uvedeno v 184. bodě odůvodnění, příjemcem opatření NP1 je banka Nea Proton, která převzala činnosti od banky Proton. Kromě toho je banka Nea Proton také příjemcem opatření NP2 a NP3.
(197)
Komise proto dospěla k závěru, že činnosti banky Nea Proton obdržely státní podporu ve formě kapitálové podpory ve výši 2 111,6 milionů EUR (opatření Pr1, NP1, NP2 a NP3), která doplnila státní záruky ve výši 149,4 milionů EUR (opatření Pr3) a řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR (opatření Pr2), jak je shrnuto v tabulce 9.
Tabulka 9
Přehled celkové podpory obdržené bankami Proton a Nea Proton
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Částka podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky Proton
Pr1
Rekapitalizace
80
Činnosti banky Nea Proton
NP1
Financování mezery ve financování z PB na NPB
1 121,6
NP2
Rekapitalizace
515
NP3
Rekapitalizace
395
Celková poskytnutá kapitálová podpora
2 111,6
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Činnosti banky Proton
Pr2
Úvěr ve formě dluhopisů
78
Pr3
Záruka
149,4
Celková poskytnutá podpora v oblasti likvidity
227,4
6.1.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(198)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy zmocňuje Komisi, aby podpory považovala za slučitelné s vnitřním trhem, pokud mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(199)
Komise uznala, že světová finanční krize může být příčinou vážné poruchy v hospodářství členského státu a že opatření, která podporují banky, mohou takovou poruchu napravit. To potvrdilo také sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Komise se i nadále domnívá, že požadavky na schválení státní podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny vzhledem k tomu, že opět vzniklo napětí na finančních trzích. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (117) a sdělení o bankovnictví z roku 2013 (118).
(200)
Pokud je o řecké hospodářství, Komise v rozhodnutích, jimiž schvaluje a prodlužuje režim podpor pro řecké banky, jakož i ve schváleních opatření státní podpory, kterou Řecko poskytlo jednotlivým bankám (119), uznala, že v řeckém hospodářství existuje hrozba vážné poruchy a že státní podpora bank je k odstranění této poruchy vhodná. Proto by právním základem pro posouzení opatření podpory měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(201)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti:
a) vhodnost: podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle nápravy vážné poruchy v hospodářství; toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné;
b) nezbytnost: výše a podoba opatření podpory musí být nezbytné k dosažení cíle; proto se musí jednat o minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle, a opatření musí mít podobu, která je pro nápravu poruchy nejvhodnější;
c) přiměřenost:: kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.
(202)
Během finanční krize Komise vyvinula kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(203)
Sdělení o rekapitalizaci (120) stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u kapitálových injekcí ze strany státu.
(204)
Na závěr Komise ve sdělení o restrukturalizaci (121) vysvětlila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace banky podle sdělení o restrukturalizaci Komise zohlední všechna opatření uvedená v tabulce 7.
6.1.3 Posouzení slučitelnosti opatření podpory podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o rekapitalizaci
6.1.3.1 Slučitelnost opatření Pr1, Pr2 a Pr3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008
(205)
Opatření Pr1, Pr2 a Pr3 byla poskytnuta v rámci režimu podpor pro řecké banky. Opatření, která zmíněný režim obsahuje, již byla posouzena a bylo shledáno, že jsou slučitelná s vnitřním trhem, a to v rozhodnutí Komise ze dne 19. listopadu 2008.
6.1.3.2 Slučitelnost opatření NP1 a NP2 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(206)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton schválila opatření NP1 a NP2 jako podporu na záchranu. Jak je však uvedeno v 142. bodě odůvodnění, Komise vyjádřila obavy, zda je částka opatření NP2 nezbytná a zda bude banka Nea Proton sama schopna obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost, a proto zpochybnila, zda je možnost samostatné obnovy nejlevnější dostupnou možností. Tyto obavy byly rozptýleny prodejem banky Nea Proton bance dne 15. července 2013. Jelikož banka Nea Proton byla bance prodána otevřeným, transparentním a nediskriminačním způsobem, je částka, kterou banka zaplatila, považována za tržní cenu. V důsledku toho byla částka vlastního kapitálu, kterou stát do banky před prodejem vložil, nezbytná, aby byl prodej úspěšný. S ohledem na plán restrukturalizace, který banka předložila Komisi, se začleněním banky Nea Proton do činností banky vyřeší otázky dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton.
6.1.3.3 Slučitelnost opatření NP3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.1.3.3.1 Vhodnost
(207)
Pokud jde o vhodnost opatření NP3, tedy kapitálové injekce ve výši 395 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Nea Proton předtím, než byla prodána bance, Komise se domnívá, že opatření je vhodné, protože pomohlo bance Nea Proton k tomu, aby pokračovala ve svých činnostech. Tyto činnosti by bez podpory fondu HFSF ustaly, protože banka Nea Proton měla v době prodeje bance záporný vlastní kapitál a nadále zaznamenávala ztráty. Žádná banka by banku Nea Proton nebyla koupila bez předchozí rekapitalizace. Opatření proto zaručuje, že je v Řecku zachována finanční stabilita. Na tomto základě Komise konstatuje, že opatření je vhodné jako podpora na záchranu.
6.1.3.3.2 Nezbytnost
(208)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba opatření podpory nezbytné k dosažení cíle. To znamená, že kapitálový vklad musí představovat minimum nezbytné k dosažení tohoto cíle.
(209)
Jak Řecká banka uvedla v dopise ze dne 19. července 2013, pokud by banka Nea Proton bývala vyhlásila úpadek, mohla tím vzniknout nákaza, která by bývala podnítila novou systémovou krizi a oslabila důvěru, která byla v poslední době v bankovním systému obnovena po dokončení procesu rekapitalizace. Komise se domnívá, že tyto prvky finanční stability podporují nezbytnost opatření NP3.
(210)
Pokud jde o rozsah zásahu, částka 395 milionů EUR byla určena prostřednictvím otevřeného a nediskriminačního nabídkového řízení. Banka dokončila hloubkovou kontrolu banky Nea Proton. Nabídka banky, která vyžadovala, aby banka Nea Proton byla dříve, než ji banka koupí, rekapitalizována, byla vypočtena tak, aby splňovala minimální kapitálový poměr ve výši 9 % a aby umožňovala vytvořit zásoby ve výši dodatečných 119 milionů EUR vzhledem k očekávaným dalším ztrátám z úvěrů a očekávaným ztrátám před zdaněním do roku 2016. Komise dospěla k závěru, že podpora ve výši 395 milionů EUR byla nezbytná.
(211)
Pokud jde o protiplnění za podporu, vzhledem k tomu, že prodejní cena je stanovena na jedno euro, fond HFSH nezíská zpět žádné finanční prostředky. Jeho příspěvek se podobá grantu. Jak je uvedeno v bodě 44 sdělení o rekapitalizaci, rekapitalizaci bez dostatečného protiplnění lze přijmout pouze v případě, že banky, jež se dostaly do problémů, nemohou žádné protiplnění zaplatit. Komise má za to, že to je případ banky Nea Proton. Neexistence protiplnění v souladu se sdělením o rekapitalizaci vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace.
(212)
Závěr tedy je, že opatření jako podpora na záchranu je jak svojí částkou, tak podobou nezbytné k omezení narušování řeckého bankovního systému a hospodářství jako celku.
6.1.3.3.3 Přiměřenost
(213)
Komise podotýká, že po fúzi formou převzetí banky Nea Proton bankou byly na banku převedeny ekonomické činnosti banky Nea Proton. Skutečnost, že podpora tyto ekonomické činnosti zachránila, by teoreticky mohla narušovat hospodářskou soutěž. Komise však poukazuje na malou velikost banky Nea Proton a na proces prodeje, v němž měli soutěžící možnost předložit nabídku na koupi banky Nea Proton. Ekonomické činnosti banky Nea Proton budou navíc ihned po převodu v plném rozsahu začleněny do banky a přestanou existovat jako samostatná ekonomická činnost nebo konkurent. Komise proto dospěla k závěru, že podpora nijak neoprávněně nenarušuje hospodářskou soutěž.
6.1.3.3.4 Závěr ohledně souladu opatření NP3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o restrukturalizaci
(214)
Komise tudíž dospěla k závěru, že opatření NP3 je vhodné, nezbytné a vzhledem k hloubkové restrukturalizaci, která je pro banku, jež nyní obsahuje ekonomické činnosti banky Nea Proton, naplánována, přiměřené z hlediska zamýšleného cíle.
6.1.4 Slučitelnost opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci
(215)
V 60., 61., 78. a 79. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které se týká opatření NP1 a NP2, Komise poznamenala, že banka Nea Proton pravděpodobně nebude schopna poskytnout protiplnění za obdrženou státní podporu, a zdůraznila, že neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace. V 211. bodě odůvodnění Komise v souvislosti s protiplněním za opatření NP3 poznamenala, že vzhledem k tomu, že prodejní cena banky Nea Proton je stanovena na jedno euro, fond HFSF nezíská zpět nic z 395 milionů EUR, které do banky vložil těsně před jejím prodejem (opatření NP3). Kromě toho Řecko zpětně nezíská nic z preferenčních akcií, které bance Nea Proton vydalo v květnu 2009, jelikož akciové pohledávky, které s nimi souvisely, byly ponechány v bance Proton, která vyhlásila úpadek. Komise proto dospěla k závěru, že neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.1.4.1 Dlouhodobá životaschopnost činností banky Nea Proton prostřednictvím prodeje
(216)
Bod 21 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že pokud se banka v obtížích není schopna hodnověrně vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, mělo by se uvažovat o její řádné likvidaci či dražbě. Členské státy proto mohou stimulovat odchod neživotaschopných aktérů z trhu a zároveň umožnit, aby se proces odchodu uskutečnil v přiměřeném časovém rámci, který zachovává finanční stabilitu.
(217)
V rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton Komise vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda je banka Nea Proton schopna sama obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost, a poukázala na synergické účinky, kterých by mohlo být dosaženo integrací této banky do většího finančního subjektu.
(218)
V tomto ohledu bod 17 sdělení o restrukturalizaci vysvětluje, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu. Kromě toho bylo v souladu s Memorandem o hospodářské a finanční politice nutné dosáhnout hlubší konsolidace bankovního sektoru a fond HFSF musel banku Nea Proton prodat do 15. července 2013.
(219)
Jak je uvedeno v oddíle 7.5.2, banku lze na základě jejího plánu restrukturalizace považovat za životaschopný subjekt. Proto je díky tomu, že činnosti banky Nea Proton byly převedeny na banku, možné zachovat jejich dlouhodobou životaschopnost. Kromě toho skutečnost, že banka Nea Proton je v plném rozsahu začleněna do banky a přestává existovat jako samostatný konkurent, představuje hloubkovou restrukturalizaci, která je nutná v důsledku nedostatečného protiplnění za státní podporu.
6.1.4.2 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(220)
V rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda byly náklady na restrukturalizaci omezeny na minimum. Tyto pochybnosti vycházely ze zjištění, že banka Nea Proton se nedokáže sama vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, aniž by jí přitom vznikly vysoké náklady. Začleněním banky Nea Proton do banky, tedy do většího subjektu s infrastrukturou IT a strukturou pro řízení rizik, jsou tyto obavy rozptýleny. Prodej bance přispívá k omezení nákladů na restrukturalizaci na minimum.
(221)
Pokud jde o příspěvek akcionářů a držitelů podřízeného dluhu k nákladům na restrukturalizaci, Komise již v 77. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton stanovila, že akcionáři a držitelé podřízeného dluhu nebyli převedeni do banky Nea Proton, ale zůstali v bance Proton, tedy v subjektu, který vyhlásil úpadek. Komise proto měla za to, že bylo zajištěno dostatečné sdílení zátěže mezi akcionáři a držiteli podřízeného dluhu.
6.1.4.3 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(222)
Pokud jde o opatření, která mají omezit narušování hospodářské soutěže, bod 30 sdělení o restrukturalizaci stanoví: „Jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(223)
Pokud jde o částku obdržené podpory, Komise bere na vědomí částku celkové podpory obdržené ve formě kapitálu ve výši 2 111,6 milionů EUR (Pr1, NP1, NP2, NP3), která doplnila státní podporu v oblasti likvidity ve výši 149,4 milionů EUR (Pr3) a řecké státní cenné papíry ve výši 78 milionů EUR (Pr2). Opatření Pr1 odpovídalo v té době 4,6 % rizikově vážených aktiv banky Proton. Opatření NP1, tedy financování mezery ve financování v důsledku převodu činností z banky Proton na banku Nea Proton, odpovídalo přibližně 36 % rizikově vážených aktiv banky Proton na konci roku 2010 nebo 84 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton v době jejího založení. Vklad počátečního základního kapitálu, který fond HFSF poskytl bance Nea Proton a která byla součástí opatření NP2, odpovídala přibližně 18,8 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton v době jejího založení. Vklady dodatečného základního kapitálu, které byly součástí opatření NP2, odpovídaly přibližně 34,2 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton (na základě údajů k 31. prosinci 2012 (122)). Jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, opatření NP1 a NP2 představovala více než 50 % rizikově vážených aktiv banky Proton nebo více než 130 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton. Základní kapitálová injekce před prodejem bance, tedy opatření NP3, odpovídala přibližně 48,7 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton (na základě údajů k 31. květnu 2013). Tyto částky podpory v kombinaci s neexistencí protiplnění vybízejí k výraznému omezení přítomnosti příjemce podpory na trhu.
(224)
Pokud jde o trh, na němž banka Nea Proton provozovala svoji činnosti, Komise v 82. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton uvedla, že banka Proton je velmi malá (přibližně 1 % podílu na trhu z celkových aktiv řeckých bank), a proto jsou aktiva a závazky banky Proton, které byly převedeny na banku Nea Proton, ve srovnání s velikostí řeckého bankovního systému poměrně malé. Proto dospěla k závěru, že navzdory výjimečně vysoké částce podpory lze narušení hospodářské soutěže způsobená tím, že bance Nea Proton byla poskytnuta podpora, považovat za omezená.
(225)
Kromě toho byly činnosti banky Nea Proton nabídnuty konkurentům v otevřené aukci. Po prodeji přestala banka Nea Proton existovat jako samostatný konkurent, neboť byla v plném rozsahu začleněna do banky.
(226)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem k malé velikosti banky Nea Proton, otevřenému procesu prodeje a ke skutečnosti, že banka Nea Proton nebude nadále existovat jako samostatný konkurent, nedochází navzdory velmi vysoké částce podpory a neexistenci protiplnění k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
6.1.4.4 Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o restrukturalizaci
(227)
Na základě analýzy v 216. až 226. bodě odůvodnění výše Komise dospěla k závěru, že prodej banky Nea Proton a její začlenění do banky zaručují, že banka Nea Proton bude dlouhodobě životaschopná, že je podpora omezena na nezbytné minimum a že nedochází k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
(228)
Všechna opatření podpory uvedená v tabulce 7 by proto měla být prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem.
6.2 POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE BANKY NEW TT
6.2.1 Existence a částka podpory
(229)
Komise musí posoudit, zda opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.2.1.1 Existence podpory u pokrytí mezery ve financování převedených aktiv a závazků banky T (opatření T)
(230)
V 26. až 32. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou T již Komise stanovila, že opatření T, tedy zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondů HDIGF a HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování u aktiv a závazků převedených na banku TT, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Ve 33. bodě odůvodnění uvedeného rozhodnutí měla Komise za to, že ekonomické činnosti banky T, které byly převedeny na banku TT, jsou příjemcem státní podpory, neboť díky obdržené podpoře nadále existují.
6.2.1.2 Existence podpory u rekapitalizace provedené v rámci rekapitalizačního opatření pro banku TT (opatření TT)
(231)
Kapitálová injekce ve výši 224,96 milionů EUR, kterou řecký stát poskytl bance TT (opatření TT), byla poskytnuta v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky (123). V rozhodnutí o schválení uvedeného režimu Komise dospěla k závěru, že opatření poskytnutá v rámci režimu představují státní podporu. Opatření TT tudíž představovalo podporu ve prospěch banky TT.
(232)
Jak Komise uvedla v 98. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, banka New TT převzala ekonomické činnosti, které byly dříve prováděny v bance TT včetně banky T.
6.2.1.3 Existence podpory u financování mezery ve financování banky New TT (opatření NTT1)
(233)
V 53. až 57. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT již Komise stanovila, že opatření NTT1, tedy zásah fondu HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování banky New TT, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V 54. bodě odůvodnění uvedeného rozhodnutí Komise měla za to, že banka New TT je ekonomickým příjemcem, neboť přejímá ekonomické činnosti banky TT, které díky obdržené podpoře nadále existují.
6.2.1.4 Existence podpory u vkladu počátečního základního kapitálu (opatření NTT2)
(234)
V 49. až 52. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT již Komise stanovila, že opatření NTT2, tedy vklad počátečního základního kapitálu fondem HFSF ve výši 500 milionů EUR ve prospěch banky New TT, představuje státní podporu pro banku New TT ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.2.1.5 Existence podpory pro banku jako nabyvatele banky New TT
(235)
Banka získala akcie banky New TT v rámci otevřeného a nediskriminačního nabídkového řízení. Podle informací, které byly dne 15. července 2013 obdrženy od řeckých orgánů, se finanční poradce obrátil na značný počet zahraničních a řeckých bank a investorů a pouze čtyři největší řecké banky předložily konečné nabídky. Na základě skutečnosti, že se finanční poradce obrátil na značný počet bank, může Komise vyvodit závěr, že nabídkové řízení bylo otevřené a nediskriminační. Nabídka banky byla vzhledem k částce a druhu nabídky považována za nejlepší.
(236)
Konkrétněji banka souhlasila s tím, že fond HFSF zaplatí celkovou částku 681 milionů EUR ve formě nově vydaných kmenových akcií. Druhá nejvyšší nabídka byla nabídka hotovosti ve výši 500 milionů EUR. Byla tedy o 26,58 % nižší než nabídka banky. Podle dopisu Řecké banky ze dne 8. července 2013 nelze nabídku hotovosti předloženou domácí bankou zohlednit, pokud je tato banka dosud závislá na financování z Eurosystému, a zejména pokud je příjemcem nouzové pomoci v oblasti likvidity. Druhá nejvyšší nabídka tudíž nesplňovala požadavky Řecké banky.
(237)
Rovněž je třeba podotknout, že podle prodejní smlouvy fond HFSF obdržel 1 418,75 milionů nových kmenových akcií banky za nabídkovou cenu 0,48 EUR za akcii (124). Účast fondu HFSF v bance vzrostla z 93,55 % na 95,23 %.
(238)
Komise proto dospěla k závěru, že nákup nepředstavuje podporu pro kupujícího.
6.2.1.6 Závěr o existenci podpory
(239)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že opatření T, TT, NTT1 a NTT2 představují státní podporu. Pokud jde o opatření T, Komise dospěla k závěru, že podpora zvýhodnila činnosti banky T, neboť tyto činnosti byly převedeny na banku TT a později na banku New TT. Pokud jde o opatření TT, Komise dospěla k závěru, že zvýhodnilo činnosti banky TT, které byly převedeny na banku New TT. Příjemcem opatření NTT1 a NTT2 je banka New TT.
(240)
Komise proto dospěla k závěru, že na ekonomické činnosti banky T, které převzala banka TT a později banka New TT, byla poskytnuta rekapitalizační podpora ve výši 677 milionů EUR, zatímco na činnosti prováděné bankou TT, které převzala banka New TT, byla poskytnuta státní podpora ve formě kapitálové podpory ve výši 4 457,96 milionů EUR (opatření TT, NTT1 a NTT2).
Tabulka 10
Přehled celkové podpory obdržené bankami T, TT a New TT
Příjemce podpory
Opatření
Popis
Částka podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky T
T
Financování mezery ve financování z T na TT
677
Činnosti banky TT
TT
Rekapitalizace
224,96
Činnosti banky New TT
NTT1
Financování mezery ve financování z banky TT na New TT
3 732,6
NTT2
Počáteční základní kapitál
500
6.2.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(241)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy zmocňuje Komisi, aby podpory považovala za slučitelné s vnitřním trhem, pokud mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(242)
Jak je vysvětleno v 199. a 200. bodě odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory pro řecké banky by v současnosti měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(243)
Jak je vysvětleno ve 201. bodě odůvodnění, aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(244)
Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(245)
Sdělení o rekapitalizaci (125) stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u státních kapitálových injekcí.
(246)
Na závěr Komise ve sdělení o restrukturalizaci (126) vysvětlila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace bank podle sdělení o restrukturalizaci Komise zohlední všechna opatření uvedená v tabulce 8.
6.2.3 Slučitelnost opatření podpory se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.2.3.1 Slučitelnost opatření T se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(247)
Pokud jde o opatření T, v rozhodnutí o bance T Komise konstatovala, že zásah splňuje požadavky čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, a rozhodla, že zásah je slučitelný s vnitřním trhem z důvodů finanční stability po dobu šesti měsíců od data přijetí uvedeného rozhodnutí. Řecké orgány do konce tohoto šestiměsíčního období nepředložily aktualizovaný plán restrukturalizace banky TT, který by zohlednil začlenění činností banky T do banky TT. V 83. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT však Komise konstatovala, že toto opomenutí je pochopitelné, neboť mezitím bylo přijato rozhodnutí o vyřešení krizové situace banky TT. Vzhledem k tomu, že řecké orgány v lednu 2013 předložily plán restrukturalizace banky New TT a v březnu 2013 jej aktualizovaly, přičemž jak původní plán, tak aktualizace se zabývají činnostmi, které byly převedeny z banky T na banku TT, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT opatření T dočasně schválila jako podporu na záchranu, dokud nebude přijato konečné rozhodnutí o opatřeních T, TT, NTT1 a NTT2.
6.2.3.2 Slučitelnost opatření TT se sdělením o bankovnictví z roku 2008
(248)
Již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 (127) dospěla Komise k závěru, že opatření TT, jež bylo poskytnuto v květnu 2009 v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky, je slučitelnou podporou na záchranu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 neodkazovalo na sdělení o rekapitalizaci, jelikož toto sdělení tehdy ještě nebylo přijato.
6.2.3.3 Slučitelnost opatření NTT1 a NTT2 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(249)
Již v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise dočasně schválila opatření NTT1 a NTT2 jako podporu na záchranu.
6.2.4 Slučitelnost opatření T, TT, NTT1 a NTT2 se sdělením o restrukturalizaci
6.2.4.1 Neexistence odpovídajícího protiplnění za podporu: je třeba je zohlednit v rámci posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(250)
Ve 45. bodě odůvodnění rozhodnutí o bance T Komise poznamenala, že fondy HDIGF a HFSF pravděpodobně nezískají zpět žádné prostředky a že financování mezery ve financování z banky T na banku TT se proto podobá grantu. Kromě toho, jak konstatuje 101. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, fond HFSF může očekávat, že získá zpět pouze část svého vkladu počátečního základního kapitálu ve výši 500 milionů EUR (opatření NTT2). Kromě toho Komise poznamenala, že fondu HFSF nebude poskytnuto žádné protiplnění za financování mezery z banky TT na banku New TT (opatření NTT1) a že existuje jen velmi nízká pravděpodobnost, že fond HFSF získá zpět část z 3,7 miliard EUR. Na závěr Komise podotýká, že stát s nejvyšší pravděpodobností nezíská zpět žádnou částku v souvislosti s opatřením TT, neboť jeho akciové pohledávky týkající se preferenčních akcií vydaných v květnu 2009 zůstaly v bance TT, která vyhlásila úpadek.
(251)
Jak je uvedeno v 77. a 102. bodě odůvodnění o zahájení řízení s bankou New TT, neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.2 Zajištění dlouhodobé životaschopnosti činností banky New TT prostřednictvím prodeje
(252)
Bod 21 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že pokud se úvěrová instituce v obtížích nemůže hodnověrně vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, mělo by se uvažovat o její řádné likvidaci či dražbě.
(253)
V oddíle 3.2.4.1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda je banka New TT schopna sama obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost a zda dokáže dosáhnout plánovaného růstu příjmů. Kromě toho poukázala na to, že banka New TT přijala pouze omezený počet opatření k tvorbě zisku a že nepřijala opatření ke snížení nákladů na zaměstnance a k racionalizaci sítě poboček. Rovněž poukázala na součinnost, jíž by mohlo být dosaženo začleněním banky New TT do většího finančního subjektu.
(254)
V tomto ohledu bod 17 sdělení o restrukturalizaci vysvětluje, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu. Kromě toho byl s ohledem na veřejný zájem a finanční stabilitu, jakož i na ochranu aktiv fondu HFSF prodej banky New TT podle Memoranda o hospodářské a finanční politice prioritní akcí.
(255)
Jak je uvedeno v oddíle 7.5.2, banku lze na základě jejího plánu restrukturalizace považovat za životaschopný subjekt. Díky tomu, že činnosti banky New TT byly převedeny na banku, je proto možné zachovat dlouhodobou životaschopnost těchto činností. Banka New TT přestává existovat jako samostatný konkurent. Dne 14. dubna 2014 byla dokončena provozní fúze banky New TT a banky. Bude o několik poboček zeštíhlena síť poboček s názvem „Hellenic Postbank“ (banka si hodlá značku „Hellenic Postbank“ ponechat pro některé pobočky, zatímco značka „T-bank“ zanikne a síť poboček „T-bank“ bude zakrátko zcela uzavřena) a správní a jiné centrální funkce banky New TT budou v plném rozsahu operačně začleněny do banky. Komise dospěla k závěru, že plán restrukturalizace zaručuje, že bude provedena hloubková restrukturalizace vyžadovaná v důsledku nedostatečného protiplnění.
6.2.4.3 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(256)
Obavy Komise vyjádřené v 99. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, zda náklady na restrukturalizaci v důsledku toho, že se banka New TT restrukturalizovala samostatně, nevzrostly, byly rozptýleny režimem dobrovolného odchodu z trhu (128), který banka New TT samostatně provedla v červenci 2013, a prodejem banky New TT bance. Přesněji řečeno, racionalizace sítě poboček, plné začlenění banky T a plné provozní začlenění banky New TT do banky minimalizují náklady na restrukturalizaci.
(257)
Pokud jde o sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu, Komise již v 100. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT stanovila, že akcionáři a držitelé podřízeného dluhu nebyli převedeni do banky New TT, ale zůstali v bance TT, tedy v subjektu, který vyhlásil úpadek. Komise proto měla za to, že bylo zajištěno dostatečné sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu.
(258)
Z toho důvodu se Komise domnívá, že náklady na restrukturalizaci jsou omezeny na minimum a že bylo dosaženo dostatečného sdílení zátěže. Jak již bylo vysvětleno v 251. bodě odůvodnění, neexistence protiplnění však vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.4 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(259)
Pokud jde o opatření, která mají omezit narušování hospodářské soutěže, bod 30 sdělení o restrukturalizaci stanoví: „Jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(260)
Pokud jde o částku obdržené podpory, Komise připomíná, že v 104. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT poznamenala, že banka New TT obdržela podporu ve výši 4,6 miliard EUR (opatření NTT1 a NTT2), což představuje více než 70 % rizikově vážených aktiv banky TT a více než 90 % rizikově vážených aktiv banky New TT. Kromě toho Komise konstatovala, že banka TT (tedy právní subjekt, jenž dříve provozoval činnosti, které převzala banka New TT) dříve obdržela podporu v rámci režimu podpor pro řecké banky (129). Banka TT obdržela první kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR ve formě preferenčních akcií (opatření TT), což se rovnalo 2,9 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Kromě toho po vyřešení krizové situace banky T obdržely činnosti banky T, které byly převedeny na banku TT, podporu na řešení problémů ve výši přibližně 678 milionů EUR (opatření T), což se rovnalo 37,7 % rizikově vážených aktiv banky T k referenčnímu datu fúze (31. března 2011). Takovéto částky podpory v kombinaci s neexistencí protiplnění vyvolávají nutnost hloubkové restrukturalizace.
(261)
Na druhé straně Komise v 104. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT poukázala na okolnosti, za nichž byla podpora poskytnuta. Přesněji řečeno, značná část ztrát, které vznikly bance TT v posledních letech, podle všeho nepochází z riskování, ale z držení dluhopisů ŘSDL. Komise rovněž konstatovala, že vysoké ztráty z úvěrů poskytovaných domácnostem a společnostem jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí, nikoli riskantním poskytováním úvěrů. Zdá se tedy, že podpora jen málo narušuje hospodářskou soutěž. Komise však konstatovala, že banka TT v poměru ke své velikosti drží mnohem více dluhopisů ŘSDL než jiné řecké banky, což je faktor, v němž se projevuje nepřiměřené riskování.
(262)
Jak již bylo podotknuto, banka New TT přestává existovat jako samostatný konkurent, který samostatně určuje svou politiku. Plán restrukturalizace banky vychází z předpokladů plného začlenění banky New TT do banky, a to i přesto, že banka bude pro některé pobočky a produkty nadále používat značku „Hellenic Postbank“.
(263)
Pokud jde o trh, na němž banka New TT provozovala svoji činnost, Komise v 106. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT uvedla, že banka TT je středně velká (přibližně 6 % z hlediska vkladů) a že aktiva a závazky banky TT, které byly převedeny na banku New TT, jsou ve srovnání s velikostí řeckého bankovního systému poměrně malé. Proto dospěla k závěru, že navzdory výjimečně vysoké částce podpory lze narušení hospodářské soutěže způsobená tím, že bance New TT byla poskytnuta podpora, považovat za omezená.
(264)
Plánované zeštíhlení sítě poboček „Hellenic Postbank“, v jehož rámci došlo ke snížení celkového počtu poboček ze 196 na 50 (130), dále potvrzuje posouzení uvedené v 263. bodě odůvodnění, že narušení hospodářské soutěže v důsledku podpory poskytnuté bance New TT lze považovat spíše za omezená.
(265)
Kromě toho byly činnosti banky New TT nabídnuty konkurentům v otevřené a nediskriminační aukci.
(266)
Značná část opatření podpory NTT1 a NTT2 byla nezbytná v důsledku prominutí dluhu ve prospěch státu (ve formě programu PSI) a kvůli mimořádně dlouhé recesi, spíše než v důsledku nevhodných úvěrových praktik. Kromě toho byl rozsah činností banky New TT malý, proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační a banka New TT nebude nadále existovat jako samostatný konkurent. Proto Komise dospěla k závěru, že navzdory vysoké částce podpory a neexistenci odpovídajícího protiplnění za poskytnutou státní podporu nedochází k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.5 Závěr ohledně slučitelnosti opatření T, TT, NTT1 a NTT2 se sdělením o restrukturalizaci
(267)
Komise dospěla k závěru, že prodej banky New TT bance a související restrukturalizace zaručují dlouhodobou životaschopnost banky New TT, omezují podporu na nezbytné minimum a brání neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
(268)
Všechna opatření podpory uvedená v tabulce 8 by měla být prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem.
7. POSOUZENÍ PODPORY POSKYTNUTÉ BANCE
7.1 EXISTENCE A ČÁSTKA PODPORY
(269)
Komise musí stanovit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.1 Existence podpory v opatřeních poskytnutých v rámci režimu podpor pro řecké banky
7.1.1.1 Státní podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (opatření L1)
(270)
Již v rozhodnutích, jimiž schvaluje a prodlužuje režim podpor pro řecké banky (131), Komise stanovila, že podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci tohoto režimu představuje podporu. Nesplacená částka záruk dosáhla k 15. dubnu 201113 600 milionů EUR a ke 30. listopadu 201313 932 milionů EUR. Budoucí podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci režimu bude rovněž představovat státní podporu.
7.1.1.2 Státní rekapitalizace poskytnutá v rámci režimu rekapitalizace (opatření A)
(271)
Již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpor pro řecké banky Komise konstatovala, že rekapitalizace, které mají být provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí uvedeného režimu, budou představovat podporu. Banka obdržela 950 milionů EUR ve formě preferenčních akcií, které představují přibližně 2 % rizikově vážených aktiv banky (132).
(272)
V roce 2010 Řecko provedlo řadu změn v technických parametrech těchto preferenčních akcií. Vzhledem k tomu, že změny zvyšují protiplnění ze strany státu a zavádějí automatické navýšení kuponu o 2 % ročně, pokud nejsou preferenční akcie splaceny do pěti let, Komise dospěla k závěru, že změny v technických parametrech neposkytují bance žádnou výhodu, a tudíž nezahrnují dodatečnou státní podporu.
7.1.2 Existence podpory v případě pomoci NPL se státní zárukou (opatření L2)
(273)
Komise v 51. bodě sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytují-li centrální banky finanční prostředky finančním institucím, nejedná se o podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Vzhledem k tomu, že pomoc NPL se státní zárukou, která byla poskytnuta bance, čtyři zmíněné kumulativní podmínky nesplňuje, zejména proto, že obsahuje státní záruku a je udělena ve spojení s dalšími opatřeními podpory, představuje státní podporu.
(274)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou splňuje podmínky vymezené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Zaprvé, protože toto opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch Řecké banky, veškeré ztráty ponese stát. Opatření tudíž využívá státní zdroje. Pomoc NPL umožňuje bankám získat finanční prostředky v době, kdy nemají přístup k velkoobchodním trhům financování a k řádným operacím Eurosystému zaměřeným na refinancování. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou poskytnutá bance tudíž banku zvýhodňuje. Vzhledem k tomu, že je pomoc NPL omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. A jelikož NPL se státní zárukou umožňuje bance, aby nadále provozovala své činnosti na trhu, a brání jí v tom, aby se dostala do insolvence a musela opustit trh, narušuje hospodářskou soutěž. Vzhledem k tomu, že banka působí v jiných členských státech a že finanční instituce z jiných členských států působí nebo by mohly mít zájem působit v Řecku, výhoda poskytnutá bance ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(275)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Částka pomoci NPL se státní zárukou se postupem času měnila. K 31. prosinci 2012 dosáhla přibližně 12 miliard EUR.
7.1.3 Existence podpory v opatřeních poskytnutých prostřednictvím HFSF
7.1.3.1 První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(276)
Již v oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál dosáhl částky 3 970 milionů EUR.
7.1.3.2 Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(277)
Opatření B2 bylo provedeno s využitím zdrojů fondu HFSF, které, jak je vysvětleno v 47. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, zahrnují státní zdroje.
(278)
Pokud jde o existenci výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která jí umožňuje nadále fungovat na trhu a zajišťuje jí přístup k finančním prostředkům Eurosystému. Kromě toho protiplnění za opatření B2 je tvořeno úroky z obligací EFSF a dodatečným poplatkem ve výši 1 %. Jelikož protiplnění je zjevně nižší než protiplnění u podobných kapitálových nástrojů na trhu, banka by za těchto podmínek zcela jistě nedokázala na trhu získat takový kapitál. Proto opatření B3 poskytlo bance výhodu ze státních zdrojů. Vzhledem k tomu, že opatření bylo k dispozici pouze bance, mělo selektivní povahu.
(279)
V důsledku opatření B2 bylo posíleno postavení banky, neboť bance byly poskytnuty finanční prostředky nutné k tomu, aby nadále plnila kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření B2 rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy.
(280)
Komise považuje opatření B2 za státní podporu. Bylo jako podpora oznámeno vnitrostátními orgány. Obdržený kapitál dosáhl částky 1 341 milionů EUR.
7.1.3.3 Písemný závazek (opatření B3)
(281)
V rámci opatření B3 se fond HFSF zavázal, že bance poskytne dodatečný kapitál nutný k dokončení rekapitalizace banky, a to v částce požadované Řeckou bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF obdrží své zdroje od státu. Komise proto dospěla k závěru, že písemný závazek využívá státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně vymezeny a omezeny řeckým právním řádem. Proto lze použití těchto státních prostředků přičíst státu. HFSF se zavázal, že bance poskytne dodatečný kapitál ve výši až 528 milionů EUR.
(282)
Písemný závazek poskytl bance výhodu, neboť ujistil její vkladatele, že banka bude schopna získat celou částku kapitálu, kterou získat musela, tedy že jí fond HFSF poskytne kapitál, pokud se jí nepodaří získat jej na trhu. Závazek také usnadňuje získání soukromého kapitálu na trhu, protože investoři mají jistotu, že pokud banka nedokáže získat část kapitálu na trhu, fond HFSF jí jej poskytne. Žádný soukromý investor by nebyl poskytl jakýkoli závazek dříve, než by byly známy podmínky rekapitalizace, a v té době banka neměla přístup ke kapitálovému trhu.
(283)
Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření B3 rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy a naruší hospodářskou soutěž.
(284)
Opatření B3 proto představuje podporu a dne 27. prosince 2012 bylo řeckými orgány jako takové oznámeno.
7.1.3.4 Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4)
(285)
Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4) spočívá v přeměně první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a písemného závazku (opatření B3) na rekapitalizaci trvalou ve výši 5 839 milionů EUR v kmenových akciích. Jelikož opatření B4 spočívá v přeměně podpory, která již byla poskytnuta, zahrnuje státní prostředky, ale nezvyšuje nominální částku podpory. Opatření však zvyšuje výhodu banky (a tudíž narušení hospodářské soutěže), protože jde o trvalou, nikoli dočasnou rekapitalizaci jako v případě opatření B1 a B2. Ve srovnání s opatřením B3, které představuje pouhý závazek, a nikoli skutečnou rekapitalizaci, opatření B4 zvýšilo kapitálovou přiměřenost banky, a proto bance poskytlo další výhodu.
(286)
Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám, které provozují svoji činnost v Řecku. Pokud jde o narušení hospodářské soutěže a dopad na obchod, Komise např. podotýká, že podpora umožnila bance nadále provádět operace v jiných členských státech, např. v Rumunsku nebo Bulharsku. Likvidace banky by bývala vedla k ukončení jejích činností v zahraničí, a to prostřednictvím likvidace těchto činností nebo prodejem podniků. Kromě toho banka svými pojišťovacími činnostmi v Řecku konkuruje činnostem dceřiných společností pojišťoven z jiných členských států. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Opatření B4 tudíž představuje státní podporu.
7.1.3.5 Závěr o opatřeních B1, B2, B3 a B4
(287)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Částka státní podpory zahrnuté v opatřeních B1, B2, B3 a B4 činí 5 839 milionů EUR, což se rovnalo částce státní podpory, kterou fond HFSF skutečně vyplatil bance.
(288)
Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že kromě absolutní částky podpory musí Komise zohlednit podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla poskytnuta v průběhu jednoho roku, a to od dubna 2012 do května 2013. Během tohoto období se rizikově vážená aktiva banky změnila. Vyvstává tedy otázka, jaká úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, zda úroveň, která existovala na začátku období, nebo úroveň na jeho konci. Opatření B1, B2, B3 a B4 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou vymezila Řecká banka v březnu 2012 (zátěžový test z roku 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby pokryté uvedenými opatřeními existovaly již v březnu 2012. Komise se tudíž domnívá, že by se částka podpory zahrnuté v opatřeních B1, B2, B3 a B4 měla srovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Rovněž připomíná, že Řecká banka v období po březnu 2012 do jarní rekapitalizace v roce 2013 nezohledňovala akvizice řeckých bank s cílem upravit - nahoru nebo dolů - jejich kapitálové potřeby. Tento faktor dále prokazuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 byla opatření podpory související s oblastí působnosti banky k 31. březnu 2012.
(289)
První a druhá překlenovací rekapitalizace a písemný závazek společně dosáhly částky 5 839 milionů EUR. Tato částka představuje 13,8 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
7.1.3.6 Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C)
(290)
Dne 31. března 2014 banka od fondu HFSF obdržela písemný závazek, že se fond HFSF bude podílet na navýšení základního kapitálu banky částkou až 2 864 milionů EUR (opatření C). Z důvodů vysvětlených ve 277. bodě odůvodnění uvedené opatření zahrnuje využití státních prostředků. Uvedené opatření banku zvýhodňuje, neboť zaručuje, že banka získá kapitál, který potřebuje, což vkladatelům poskytne jistotu a banka bude moci snadněji získat kapitál od soukromých investorů.
(291)
Pokud soukromí investoři neupíší celou částku kapitálového navýšení, fond HFSF musí do banky vložit kapitál na základě písemného závazku. Takový kapitálový vklad by ve srovnání s písemným závazkem představoval pro banku větší výhodu. Na rozdíl od pouhého písemného závazku skutečná kapitálová injekce zvyšuje kapitálovou přiměřenost banky.
(292)
Ani písemný závazek, ani jeho potenciální provedení ve formě skutečného kapitálového vkladu nesplňují zásadu investora v tržním hospodářství. I v případě, že by fond HFSF koupil nové akcie za stejnou cenu jako soukromí investoři, okolnosti účasti fondu HFSF se značně liší od okolností soukromých investorů, kteří upíší nové akcie. Ještě předtím, než se k nákupu akcií formálně zavázal jakýkoli soukromý investor, se fond HFSF zavázal, že bude-li to nutné, upíše celé navýšení základního kapitálu. Soukromí investoři, kteří kupují nové akcie, budou mít jistotu, že banka v každém případě získá celou částku potřebného kapitálu, protože fond HFSF bude sloužit jako pojistka a koupí všechny akcie, které neupsali soukromí investoři. Zadruhé, fond HFSF se navýšení zúčastní pouze tehdy, pokud nebude existovat dostatečná poptávka ze strany soukromých investorů na spodní hranici oznámeného cenového rozpětí. Fond HFSF tak poskytne bance kapitál, který banka nebude moci získat na trhu za stejnou cenu za akcii. V důsledku toho fond HFSF poskytuje kapitál v částce nebo za cenu, které nelze získat trhu.
(293)
Jelikož bylo opatření C poskytnuto pouze bance, je selektivní. Pozice banky byla posílena, protože jí byly poskytnuty finanční zdroje nutné k tomu, aby splnila regulační kapitálové požadavky stanovené Řeckou bankou. Opatření C tudíž bance poskytuje výhodu, která narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření C rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy.
(294)
Rekapitalizační závazek z roku 2014 představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Částka podpory zahrnuté v uvedeném opatření činí 2 864 milionů EUR, což představuje 7,5 % rizikově vážených aktiv banky k 31. prosinci 2013 (133).
(295)
Pokud HFSF bance v rámci plnění zmíněného závazku skutečně poskytne kapitálový vklad, zvýší se tím zvýhodnění banky a zesílí narušení hospodářské soutěže, nevzroste však nominální částka podpory (134).
7.1.4 Závěr o existenci a celkové částce obdržené podpory
(296)
Opatření A, B1, B2, B3, B4 a C představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Tabulka 11
Přehled celkové podpory obdržené bankou
Ref.
Opatření
Druh opatření
Částka podpory
Podpora/rizikově vážená aktiva
A
Preferenční akcie
Kapitálová podpora
950 milionů EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
První překlenovací rekapitalizace
Druhá překlenovací rekapitalizace
Písemný závazek
Jarní rekapitalizace v roce 2013
Kapitálová podpora
5 839 milionů EUR
13,8 %
C
Písemný závazek z roku 2014
Závazek poskytnout kapitálovou podporu
2 864 milionů EUR
7,5 %
Celková kapitálová podpora poskytnutá bance
9 653 milionů EUR
15,8 %
Celkový kapitál vyplacený bance
6 789 milionů EUR [mohlo by jít až o 9 653 milionů EUR, pokud bude fond HFSF muset poskytnout celou částku kapitálového navýšení, k němuž došlo v dubnu 2014]
23,7 %
Ref.
Opatření
Druh opatření
Nominální částka podpory
L1
Podpora v oblasti likvidity
Záruka
13 932 milionů EUR
k 30. listopadu 2013
L2
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou
Finanční prostředky a záruka
12 000 milionů EUR
k 31. prosinci 2012
Celková podpora v oblasti likvidity poskytnutá bance
25 932 milionů EUR
7.2 PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(297)
Jak konstatuje 200. bod odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory by měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (135).
(298)
Během finanční krize Komise vyvinula kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(299)
Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou vymezeny ve sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011.
(300)
Sdělení o rekapitalizaci definuje přístup, který Komise zaujala k posuzování plánu restrukturalizace, a zejména stanoví, že je nutné obnovit životaschopnost, zaručit řádný příspěvek ze strany příjemce podpory a omezit narušování hospodářské soutěže.
(301)
Tento rámec byl dokončen sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory oznámená po 1. srpnu 2013.
7.2.1 Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory v oblasti likvidity poskytnuté bance (opatření L1).
(302)
Podpora v oblasti likvidity, kterou již banka obdržela, byla s konečnou platností schválena sledem rozhodnutí, jimiž se schvalují opatření v rámci režimu podpor pro řecké banky a změny a prodloužení tohoto režimu (136). Jakákoli budoucí podpora v oblasti likvidity ve prospěch banky bude muset být poskytnuta v rámci režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky takové podpory bude muset ještě před poskytnutím schválit Komise, a proto je není třeba v tomto rozhodnutí dále posuzovat.
7.2.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti preferenčních akcií (opatření A)
(303)
Rekapitalizace provedená v roce 2009 formou preferenčních akcií (opatření A) byla provedena v rámci rekapitalizačního opatření, které bylo schváleno v roce 2008 jako součást režimu podpor pro řecké banky podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Proto není nutné je znovu posuzovat podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 a je pouze třeba je posoudit podle sdělení o restrukturalizaci.
7.2.3 Právní základ pro posouzení slučitelnosti pomoci NPL se státní zárukou (opatření L2)
(304)
Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být nejprve posouzena na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Jakákoli pomoc NPL se státní zárukou poskytnutá po 1. srpnu 2013 spadá do působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.
7.2.4 Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(305)
Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména pokud jde o protiplnění, by měla být nejprve posouzena na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda je opatření B1 slučitelné s uvedenými sděleními. Uvedená opatření, jelikož byla provedena před 1. srpnem 2013, nespadají do působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) by se rovněž měla posoudit na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.2.5 Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C)
(306)
Slučitelnost rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C) by se měla posoudit na základě sdělení o bankovnictví z roku 2013, které stanoví nové požadavky, pokud jde o příspěvek podřízených věřitelů a odměňování vedoucích pracovníků a na základě sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. Slučitelnost opatření C by se rovněž měla posoudit na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.3 SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
(307)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(308)
Jelikož řeckým bankám byl odepřen přístup k velkoobchodním trhům a staly se zcela závislé na financování centrální bankou, jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, a protože si banka nemohla půjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím řádných operací zaměřených na refinancování, banka potřebovala pomoc NPL se státní zárukou, aby získala dostatečnou likviditu, a tím se vyhnula selhání. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážného narušení, které by bývalo mohlo být způsobeno selháním banky.
(309)
Vzhledem k tomu, že v souvislosti s nouzovou pomocí v oblasti likvidity se státní zárukou vznikají bance poměrně vysoké náklady financování, je banka dostatečně motivována, aby se při rozvoji svých činností na tento zdroj financování nespoléhala. Banka musela zaplatit úroky o […] bazických bodů vyšší než u řádných operací Eurosystému zaměřených na refinancování. Kromě toho banka musela zaplatit státu poplatek za záruku ve výši […] bazických bodů. Ve výsledku jsou tak celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování ze strany banky ECB. Zejména rozdíl mezi náklady banky na pomoc NPL se státní zárukou a běžnými náklady na refinancování ze strany banky ECB je vyšší než úroveň poplatku za záruku požadovaná sdělením o prodloužení z roku 2011. To znamená, že celkové protiplnění účtované státem lze považovat za dostatečné. Pokud jde o částku pomoci NPL se státní zárukou, Řecká banka a banka ECB ji pravidelně přezkoumávají na základě skutečných potřeb banky. Bedlivě sledují její využívání a zaručují, že je omezena na nezbytné minimum. Proto opatření L2 neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by banka mohla použít k financování činností, které narušují hospodářskou soutěž. Pomoc je omezena na minimální nezbytnou částku.
(310)
Tato důkladná kontrola využívání nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je použití pomoci omezeno na minimum, rovněž zaručují, že je tato likvidita přiměřená a že nevede k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže. Komise také podotýká, že se Řecko zavázalo provést řadu opatření ke snížení negativních vedlejších účinků, jejichž analýza je uvedena v oddíle 7.6 a která dále zaručují, že banka co nejdříve přestane být na podpoře v oblasti likvidity závislá a že je taková podpora přiměřená.
(311)
Opatření L2 je tudíž v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, opatření L2 je také v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013.
7.4 SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011
(312)
Jak je uvedeno ve 201. bodě odůvodnění, aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti (137): musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(313)
Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u státních kapitálových vkladů.
7.4.1 Vhodnost opatření
(314)
Komise má za to, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, protože brání úpadku banky. Bez nich by banka nemohla nadále provozovat své činnosti, protože na konci roku 2012 měla záporný vlastní kapitál (138).
(315)
V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou poznamenala, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku jak z hlediska poskytování úvěrů, tak příjmu vkladů. Jako taková je banka pro Řecko systémově důležitá. Selhání banky by tudíž vážným způsobem narušila Řeckou ekonomiku. Za tehdejších okolností finanční instituce v Řecku jen obtížně získávaly přístup k finančním prostředkům. Tento nedostatek finančních prostředků omezil jejich schopnost poskytovat úvěry řecké ekonomice. V tomto kontextu by narušení ekonomiky bylo bývalo selháním banky ještě prohloubeno. Kromě toho byla opatření B1, B2, B3 a B4 provedena zejména kvůli programu PSI, tedy zcela mimořádné a nepředvídatelné události, a nikoli v důsledku špatného vedení banky či jejího nadměrného riskování. Opatření se tudíž zaměřují především na výsledky programu PSI a přispívají k zachování finanční stability v Řecku.
(316)
V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda byly neprodleně provedeny všechny možné kroky, aby se zabránilo tomu, že banka bude v budoucnosti znovu potřebovat podporu. Jak je uvedeno v 130. až 132. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení banky a jejích obchodních operací. Jak je popsáno v 102. až 104. a v 111. bodě odůvodnění, banka rovněž komplexně restrukturalizovala své činnosti, přičemž mnohá snížení nákladů a investic již byla provedena. Z tohoto důvodu se pochybnosti ze strany Komise zmírnily.
(317)
V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise rovněž vyjádřila pochybnosti, zda jsou zavedena dostatečná ochranná opatření pro případ, že by se banka dostala pod kontrolu státu, nebo pokud by si nad ní udrželi kontrolu soukromí akcionáři a většinovou účast by měl stát. Komise konstatuje, že připomínky popsané v 131. a 132. bodě odůvodnění zaručují, že úvěrové operace banky budou probíhat na komerčním základě a denní činnosti budou chráněny před zásahem státu. Rámec vztahů, na němž se dohodly fond HFSF a banka, také zaručuje, že jsou zájmy státu jakožto hlavního akcionáře chráněny před nadměrným riskováním ze strany vedení banky.
(318)
Opatření B1, B2, B3 a B4 tudíž zaručují, že je v Řecku zachována finanční stabilita. Byly také učiněny důležité kroky s cílem minimalizovat budoucí ztráty a zaručit, že činnosti banky nejsou ohrožovány její nevhodnou správou a řízením. Na tomto základě Komise dospěla k závěru, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.
7.4.2 Nezbytnost - omezení podpory na minimum
(319)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba opatření podpory nezbytné k dosažení cíle. To znamená, že výše kapitálového vkladu musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle.
(320)
Výši kapitálové podpory vypočítala Řecká banka v rámci zátěžového testu tak, aby zaručila, že poměr kmenového kapitálu Tier 1 zůstane v letech 2012-2014 nad určitou úrovní, jak je znázorněno v tabulce 3. Bance tudíž není poskytnut nadměrný kapitál. Jak je vysvětleno ve 316. bodě odůvodnění, byly přijaty kroky s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnosti potřebovat dodatečnou podporu.
(321)
Pokud jde o protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že tato opatření byla poskytnuta v květnu 2012 a prosinci 2012 a byla vyplacena ve věcných příspěvcích, konkrétně ve formě dluhopisů EFSF. Fond HFSF přijímal jako protiplnění od data vyplacení těchto dluhopisů EFSF do data jarní rekapitalizace v roce 2013 úroky z dluhopisů EFSF a poplatek ve výši 1 % (139). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, zmíněné protiplnění je nižší než rozpětí od 7 % do 9 % definované ve sdělení o rekapitalizaci. Období nízkého protiplnění však bylo omezeno na dobu jednoho roku u opatření B1 a pěti měsíců u opatření B2 (tedy až do přeměny překlenovací rekapitalizace na standardní rekapitalizaci v kmenových akciích, tedy opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací rekapitalizace nevedly k oslabení stávajících akcionářů, jarní rekapitalizace v roce 2013, která spočívala v přeměně první a druhé rekapitalizace, akcionáře silně oslabila a jejich podíl na vlastním kapitálu banky klesl na 1,4 %. Tato mimořádná situace, která trvala o data první překlenovací rekapitalizace, byla následně ukončena. Pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou byly tudíž rozptýleny.
(322)
Vzhledem k neobvyklému zdroji obtíží banky, kdy ztráty pocházejí především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program PSI a zpětný odkup dluhu, které poskytují státu značnou výhodu, tedy snížení dluhu) a z dopadů dlouhé recese na její domácí trh, může Komise navíc takovou dočasnou odchylku od standardních požadavků na protiplnění stanovených ve sdělení o rekapitalizaci (140) přijmout.
(323)
Opatření B3 spočívalo v závazku poskytnout kapitál. Tento závazek učiněný v prosinci 2012 byl proveden v podobě skutečného kapitálového vkladu v květnu - červnu 2013, tedy o pouhých pět měsíců později. Z toho důvodu a z důvodů stanovených ve 322. bodě odůvodnění je přijatelné, že za tento závazek nebylo vyplaceno žádné protiplnění.
(324)
Pokud jde o opatření B4, podle bodu 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu „zředění“ tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Zatímco tato rekapitalizace nezajistila dostatečnou slevu z ceny akcie upravené vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti bylo nemožné dosáhnout značné slevy z teoretické ceny bez práva na upsání (141). Před jarní rekapitalizací v roce 2013 byl kapitál banky záporný a její tržní kapitalizace dosáhla pouze několika stovek milionů eur. Za těchto okolností vyvstává otázka, zda by stávající akcionáři měli být zcela eliminováni. Komise podotýká, že emisní cena byla stanovena na úrovni 50 % slevy z průměrné tržní ceny za padesát dní před stanovením emisní ceny. Komise také konstatuje, že došlo k obrovskému oslabení dřívějších akcionářů, neboť po uvedené rekapitalizaci drželi pouze 1,4 % akcií banky. Proto by uplatnění další slevy z tržní ceny bývalo mělo jen zanedbatelný dopad na protiplnění pro fond HFSF. Vzhledem ke specifické situaci řeckých bank vysvětlené v 322. bodě odůvodnění a ke skutečnosti, že potřeba podpory pochází z prominutí dluhu ve prospěch státu, Komise považuje emisní cenu za dostatečně nízkou.
(325)
Závěr tedy zní, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou nezbytná jako podpora na záchranu jak z hlediska částky, tak formy.
7.4.3 Přiměřenost - opatření ke snížení negativních vedlejších účinků
(326)
Banka obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace může tudíž vážně narušit hospodářskou soutěž. Řecko se však zavázalo, že provede řadu opatření, která mají snížit negativní vedlejší účinky. Závazky zejména stanoví, že operace banky budou nadále probíhat na komerčním základě, jak je vysvětleno v 131. a 132. bodě odůvodnění. Řecko se rovněž zavázalo, že zavede zákaz akvizic a provede řadu odprodejů v zahraničí a také u nebankovních činností v Řecku, jak stanoví 133. bod odůvodnění. Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže budou dále posouzena v oddíle 7.6.
(327)
V bance bude také jmenován kontrolní správce, aby sledoval správné plnění závazků v oblasti správy a řízení společnosti a obchodních operací. Tak se zabrání tomu, aby nedošlo ke škodlivým změnám v obchodní praxi banky, a tím k omezení případných negativních vedlejších účinků.
(328)
A konečně dne 16. dubna 2014 byl Komisi předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.
(329)
Závěrem lze říci, že pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou s ohledem na bod 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.
7.4.4 Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011
(330)
Komise tudíž dospěla k závěru, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou s ohledem na bod 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 vhodné, nezbytné a přiměřené.
7.5 SOULAD NÁKUPU BANK NEW TT A NEA PROTON BANKOU SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
(331)
Body 23 a 40 sdělení o restrukturalizaci vysvětlují, že akvizice podniků bankami, jimž byla poskytnuta podporu, jsou obvykle v rozporu s povinnostmi snížit náklady na restrukturalizaci a omezit narušování hospodářské soutěže. Kromě toho mohou ohrozit nebo zkomplikovat obnovení životaschopnosti. Komise proto musí posoudit, zda jsou akvizice banky slučitelné se sdělením o restrukturalizaci.
7.5.1 Soulad akvizice banky New TT se sdělením o restrukturalizaci
7.5.1.1 Vliv akvizice banky New TT na dlouhodobou životaschopnost banky
(332)
Z hlediska provozní ziskovosti akvizice provedené bankou pomohou bance obnovit dlouhodobou životaschopnost, neboť spojením dvou bank na stejném zeměpisném trhu vzniká příležitost k realizaci smysluplné synergie, např. ve formě snížení počtu zaměstnanců, uzavření poboček a snížení režijních nákladů. Banka získá klienty a vkladatele a zároveň výrazně sníží náklady na distribuci. Kromě racionalizace centrálních funkcí uzavře většinu poboček „banky T“ a některé pobočky „Hellenic Postbank“.
(333)
Z hlediska likvidní pozice má transakce rovněž příznivý dopad na poměr úvěrů k vkladům banky a snižuje tento poměr z nadměrně vysoké úrovně, protože banka New TT měla výrazně více vkladů než úvěrů. Řecká banka ve svém dopise fondu HFSF ze dne 8. července 2013 zejména podotkla, že banka byla během dvou let před transakcí pod velkým tlakem. Řecká banka konstatovala, že banka ztratila podíly na trhu v Řecku a ve značné míře byla závislá na financování z Eurosystému a na pomoci v oblasti likvidity. V dopise Řecká banka poukazuje na velkou mezeru ve financování, na konsolidovaný poměr úvěrů k vkladům ve výši 132 % a na zhoršené vnímání banky ze strany klientů. V tomtéž dopise Řecká banka uvedla, že akvizice banky New TT bankou by vedla „ke značnému nárůstu vkladů [banky], což by zlepšilo její celkový profil financování, vnímání banky vkladateli a její schopnost přilákat nové vklady za atraktivnějších podmínek, než je tomu v současnosti“.
(334)
Akvizice tudíž přispívá k nápravě likvidní pozice banky, což má zásadní význam pro obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. V dopise, který její útvary dne 8. července 2013 zaslaly fondu HFSF, Komise uznala, že akvizice má příznivý dopad. V tomto dopise Komise uvedla, že návrh plánu restrukturalizace bank, který jí Řecko předložilo před akvizicí banky New TT, nesplňuje požadavek na obnovení dlouhodobé životaschopnosti, neboť rozvaha banky byla na konci období restrukturalizace zranitelná. Ve stejném dopise Komise uvedla, že „akvizice [banky New TT], která je bohatá na vklady, je klíčovým faktorem, který přispívá k nápravě rozvahy [banky], a tím k obnovení její dlouhodobé životaschopnosti“. Toto posouzení bylo vzhledem k dopadu takové akvizice na likvidní pozici banky odůvodněné: „Na základě údajů z konce roku 2012 by akvizice okamžitě snížila poměr úvěrů k vkladům ze 155 % na 123 %, a tudíž by mělo být možné splnit [do] konce roku 2017 požadavek [Komise].“
(335)
Komise proto zastává názor, že akvizice má kladný vliv na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.5.1.2 Účinek akvizice na částku podpory, kterou banka potřebuje
(336)
V souladu s bodem 23 sdělení o restrukturalizaci by se pomoc na restrukturalizaci neměla použít k nabytí podílů v jiných společnostech, ale výlučně k pokrytí nákladů na restrukturalizaci nezbytných k obnovení životaschopnosti banky.
(337)
Banka zaplatila kupní cenu v nových akciích, a akvizice tudíž nebyla financována prostřednictvím státní podpory. V důsledku toho byla kapitálová potřeba vytvořená platbou kupní ceny ihned pokryta vydáním nových akcií, aby v důsledku platby kupní ceny nedošlo k čistému navýšení kapitálových potřeb banky. Kromě toho byl fond HFSF 100 % vlastníkem banky New TT, což znamená, že všechny nové akcie vydané bankou byly předány fondu HFSF, jinými slovy státu.
(338)
Akvizice jako taková nebude podnětem k poskytnutí dodatečné státní podpory, jelikož banka New TT splnila své regulatorní kapitálové požadavky. Kromě toho byla tato dočasná úvěrová instituce vytvořena pouze několik měsíců před tím, než ji banka získala. Jelikož aktiva upadající banky jsou před převedením na dočasnou úvěrovou instituci posouzena a oceněna v reálné hodnotě, lze předpokládat, že portfolio úvěrů banky New TT neobsahovalo ztráty, které byly skryté nebo pro ně nebyly vytvořeny odpovídající rezervy.
(339)
Závěrem lze říci, že za specifických okolností tohoto případu akvizice banky New TT výjimečně není v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.1.3 Rušivý účinek akvizice na hospodářskou soutěž
(340)
V souladu s body 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci by státní podpora neměla být použita na úkor společností, které podporu neobdržely, za účelem akvizice konkurenčních podniků. Bod 41 sdělení o restrukturalizaci rovněž stanoví, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže, že by proces akvizice měl být spravedlivý a že by akvizice měla na příslušném trhu zajišťovat podmínky účinné hospodářské soutěže.
(341)
Banka New TT nebyla samostatně životaschopnou bankou. Konsolidaci této banky vyžadovalo Memorandum o hospodářské a finanční politice z 15. května 2013. Transakci lze proto považovat za součást procesu konsolidace, který je nutný k obnovení takové finanční stability, jaká je popsána ve 41. bodě sdělení o restrukturalizaci.
(342)
Žádný z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora, nepředložil platnou nabídku pro akvizici banky New TT, a proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Proto banka nevyloučila z procesu žádného z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora. Vzhledem k tomu, že akvizici povolil řecký úřad pro ochranu hospodářské soutěže (142), Komise předpokládá, že výsledek prodeje zaručuje v Řecku podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(343)
Za těchto okolností lze vyvodit závěr, že akvizice banky New TT je slučitelná s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.4 Závěr ohledně akvizice banky New TT
(344)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem k jedinečné situaci řeckých bank (143) a ke specifickým rysům akvizice banky New TT je akvizice slučitelná s požadavky, které jsou stanoveny ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2 Soulad akvizice banky Nea Proton se sdělením o restrukturalizaci
7.5.2.1 Vliv akvizice banky Nea Proton na dlouhodobou životaschopnost banky
(345)
Z hlediska provozní ziskovosti by akvizice banky Nea Proton měla bance pomoci obnovit dlouhodobou životaschopnost, neboť spojením dvou společností na stejném zeměpisném trhu vzniká příležitost k realizaci smysluplné součinnosti, např. ve formě snížení počtu zaměstnanců, uzavření poboček a snížení režijních nákladů.
(346)
Akvizice banky Nea Proton umožňuje bance těžit ze synergických účinků. Banka získá klienty a vkladatele a zároveň uzavře většinu poboček a provede racionalizaci informačního systému, jakož i centrálních funkcí. Transakce rovněž snížila poměr úvěrů ke vkladům banky, protože poměr úvěrů ke vkladům banky Nea Proton byl nízký. Na konci června 2013 byl poměr čistých úvěrů ke vkladům banky přibližně 135,79 %, zatímco poměr čistých úvěrů ke vkladům banky Nea Proton byl přibližně 52,68 %.
(347)
Na závěr lze konstatovat, že akvizice měla příznivý vliv na životaschopnost banky.
7.5.2.2 Účinek akvizice banky Nea Proton na částku podpory, kterou banka potřebuje
(348)
V souladu s bodem 23 sdělení o restrukturalizaci by se pomoc na restrukturalizaci neměla použít k nabytí podílů v jiných společnostech, ale výlučně k pokrytí nákladů na restrukturalizaci nezbytných k obnovení životaschopnosti.
(349)
Banka zaplatila za nákup banky Nea Proton symbolickou cenu (jedno euro) a získaný subjekt byl před prodejem odpovídajícím způsobem rekapitalizován. Tato rekapitalizace zahrnovala rezervy pro budoucí ztráty z úvěrů a provozní ztráty (144). V důsledku toho akvizice patřičně kapitalizované banky za jedno euro nezvýšila kapitálové potřeby banky.
(350)
Na závěr, akvizice banky Nea Proton není v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.2.3 Rušivý účinek akvizice banky Nea Proton na hospodářskou soutěž
(351)
V souladu s body 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci by státní podpora neměla být použita na úkor společností, které podporu neobdržely, za účelem akvizice konkurenčních podniků.
(352)
Banka Nea Proton nebyla samostatně životaschopnou bankou. Konsolidaci této banky vyžadovalo Memorandum o hospodářské a finanční politice z 15. května 2013. Akvizici lze proto považovat za součást procesu konsolidace, který je nutný k obnovení takové finanční stability, jaká je popsána ve 41. bodě sdělení o restrukturalizaci.
(353)
Komise rovněž konstatuje, že žádný z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora, nepředložil platnou nabídku pro akvizici banky Nea Proton a že proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Proto banka nevyloučila z procesu žádného z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora. Vzhledem k tomu, že akvizici povolil řecký úřad pro ochranu hospodářské soutěže (145), Komise předpokládá, že výsledek prodeje zaručuje v Řecku podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(354)
Za těchto okolností lze vyvodit závěr, že akvizice banky Nea Proton je slučitelná s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2.4 Závěr ohledně akvizice banky Nea Proton
(355)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem ke specifickým rysům akvizice banky Nea Proton je akvizice slučitelná s požadavky, které jsou stanoveny ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6 SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3, B4 A C SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI A SOULAD OPATŘENÍ C SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
7.6.1 Zdroje obtíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(356)
Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, obtíže, jimž banka čelí, pramení především z řecké dluhové krize a hluboké recese, k níž došlo v Řecku a v jižní Evropě. Pokud jde o první zmíněný faktor, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela vyjednat dohodu s domácími a mezinárodními věřiteli, tedy program PSI, který vedl k omezení pohledávek vůči státu o 53,3 %. Kromě toho bylo 31,5 % pohledávek vyměněno za nové dluhopisy ŘSDL s nižšími úrokovými sazbami a delšími dobami splatnosti. Tyto nové dluhopisy ŘSDL byly státem zpětně odkoupeny od řeckých bank v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, čímž řeckým bankám vznikla další ztráta. Kromě dopadu programu PSI a zpětného odkupu na její kapitálovou pozici banka rovněž v období od roku 2010 do poloviny roku 2012 zaznamenala obrovský odliv vkladů, a to v důsledku rizika, že Řecko kvůli neudržitelnému veřejnému dluhu a hospodářské recesi vystoupí z eurozóny.
(357)
Opatření B1, B2, B3 a B4 dosahují částky to 5 839 milionů EUR, což je přibližně částka ztráty, která byla zanesena do účetnictví po programu PSI (5 781 milionů EUR). V takovém případě, a pokud obtíže nepramení v první řadě z nadměrně riskantního chování, bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví, že Komise své požadavky zmírní.
(358)
Komise uznává, že část kapitálových potřeb banky vzniká kvůli běžné expozici finanční instituce riziku dluhopisů státu, v němž je usazena. Na tuto skutečnost rovněž poukazují 58. a 69. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou. V důsledku toho se banka v plánu restrukturalizace nemusí zabývat otázkami morálního rizika tolik jako jiné podporované finanční instituce, které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož jsou opatření podpory méně rušivá, opatření přijatá k omezení narušování hospodářské soutěže by proto měla být úměrně zmírněna. Jelikož program PSI a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, protiplnění státu při rekapitalizaci bank může být nižší.
(359)
Vzhledem k tomu, že se řecká ekonomika od roku 2008 zaznamenala pokles přibližně o 25 %, banka musí přizpůsobit svoji organizaci, strukturu nákladů a obchodní síť novému prostředí, má-li obnovit svou ziskovost. Proto banka musí bez ohledu na to, že nejde o otázku morálního rizika, restrukturalizovat své operace v Řecku, aby si zajistila dlouhodobou životaschopnost.
(360)
Komise rovněž konstatuje, že expozice banky řeckému úvěrovému riziku byla větší než expozice některých jiných bank v Řecku. Proto nelze všechny ztráty z dluhopisů ŘSDL (ztrátu u programu PSI) přičítat běžné expozici finanční instituce riziku dluhopisů státu, v němž je usazena.
(361)
Druhým zdrojem ztrát banky jsou ztráty z úvěrů poskytnutých řeckým domácnostem a společnostem. Komise má za to, že tyto ztráty vznikly především v důsledku mimořádně hlubokého a dlouhého poklesu HDP o přibližně 25 % během pěti let a že nepramení z riskantních úvěrových praktik banky. Podpora poskytnutá na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální riziko, k čemuž naopak dochází, pokud podpora chrání banku před důsledky minulého riskantního jednání. Podpora má proto méně rušivý účinek (146).
(362)
Část kapitálových potřeb a ztrát z úvěrů banky však pochází z určitých mezinárodních dceřiných společností (v Rumunsku, Bulharsku, Polsku a na Ukrajině). Např. v roce 2012 banka zanesla do účetnictví ztráty v Rumunsku, Bulharsku a na Ukrajině, přičemž dceřiným společnostem v těchto zemích bylo poskytnuto financování v rámci skupiny ve výši 1,8 miliardy EUR.
(363)
Zátěžový test provedený v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky rovněž naznačil, že část kapitálových potřeb pramení ze ztrát ze zahraničních úvěrů. Prognózy ztrát z těchto úvěrů dosáhly 1 228 milionů EUR v rámci základního scénáře a 1 622 milionů EUR v rámci scénáře nepříznivého.
(364)
Na závěr, bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011 pokrývá značnou část těchto ztrát a výsledné potřeby podpory, což Komisi umožňuje zmírnit její požadavky. Potřeba podpory je zčásti vyvolána ztrátami z řeckých úvěrů, které byly způsobeny mimořádně hlubokou a dlouho recesí, nikoli riskantním poskytováním úvěrů. Podpora poskytnutá za těchto okolností nevytváří morální riziko, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.
(365)
Na závěr, potřeba podpory částečně pramení z riskování banky, zejména jejích zahraničních dceřiných společností, a z vyššího počtu dluhopisů ŘSDL, které má v držení.
7.6.2 Životaschopnost
(366)
Plán restrukturalizace musí zaručovat, že je finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace definováno jako období od data přijetí tohoto rozhodnutí do 31. prosince 2018.
(367)
V souladu s body 9 až 11 sdělení o restrukturalizaci Řecko předložila ucelený a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje kompletní informace o obchodním modelu banky. Plán také pojmenovává příčiny obtíží, jimž banka čelí, jakož i opatření přijatá k vyřešení všech otázek životaschopnosti, s nimiž se banka potýká. Plán restrukturalizace zejména popisuje strategii, která byla zvolena k zachování provozní účinnosti banky a ke snížení vysoké úrovně úvěrů v selhání, zlepšení nízké provozní účinnosti, její zranitelné likvidity a kapitálových pozic a jejích zahraničních podniků, které se, pokud jde o financování a kapitál, spoléhaly na svoji mateřskou společnost.
7.6.2.1 Řecké bankovní činnosti
(368)
Pokud jde o likviditu a závislost banky na financování z Eurosystému, plán restrukturalizace předpokládá, že v Řecku dojde jen k omezenému růstu rozvahy, měla by však znovu začít růst vkladová základna. Závislost na nouzové pomoci v oblasti likvidity se již snížila a bude nadále klesat, což bance rovněž pomůže snížit náklady financování.
(369)
Závazek ohledně poměru úvěrů k vkladům popsaný v 127. bodě odůvodnění, zaručuje, že banka bude mít do konce období restrukturalizace udržitelnou strukturu rozvahy. Prodej cenných papírů a dalších vedlejších činností rovněž posílí likvidní pozici banky a zaručí, že se banka bude spoléhat na velkoobchodní trhy. Vzhledem k tomu, že likvidní pozice banky je stále pod tlakem, Komise může přijmout žádost řeckých orgánů, aby povolila poskytnutí likvidity bance v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů, která jsou součástí režimu podpor pro řecké banky.
(370)
Aby banka snížila náklady financování, rovněž se zavázala, že bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů, jak je popsáno v 127. bodě odůvodnění. Komise konstatuje, že takovéto snížení nákladů na vklady bude klíčovým přínosem ke zlepšení ziskovosti banky před vytvořením rezerv.
(371)
Od začátku krize banka snížením počtu poboček a zaměstnanců do značné míry racionalizovala svou komerční síť v Řecku. Ve srovnání s rokem 2013 klesnou celkové náklady banky do roku 2018 o dalších […] % (147). Aby tohoto cíle dosáhla, banka se zavázala, že do 31. prosince 2017 sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na maximálně […] poboček a […] zaměstnanců a že její maximální celkové náklady v Řecku budou činit 800 milionů EUR. Očekávaný poměr nákladů a zisků bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise má za to, že plán restrukturalizace zachovává účinnost banky v novém tržním prostředí.
(372)
Další klíčovou oblastí je řízení úvěrů v selhání, neboť tyto úvěry tvořily k 31. prosinci 2013 29,4 % portfolia (148). Banka hodlá pro řízení úvěrů v selhání zřídit zvláštní oddělení. Rovněž se zavázala, že splní vysoké normy pro úvěrovou politiku, aby maximalizovala hodnotu banky v každé fázi úvěrového procesu, jak je popsáno v 131. a 132. bodě odůvodnění.
7.6.2.2 Správa a řízení banky
(373)
Dalším bodem, jemuž je třeba věnovat pozornost, je správa a řízení banky, neboť fond HFSF vlastnil k 31. prosinci 2013 95,23 % akcií banky. Vzhledem k výsledkům státem vlastněných bank v Řecku se banka a fond HFSF v roce 2013 dohodly na zvláštním rámci vztahů. Tato dohoda chrání každodenní činnosti banky před nadměrným zasahováním ze strany hlavního akcionáře a zároveň zaručuje, že fond HFSF může sledovat provádění plánu restrukturalizace a vhodnými postupy konzultací předcházet tomu, aby vedení banky nadměrně riskovalo. Banka se rovněž zavázala, že bude bedlivě sledovat svoji expozici vůči vypůjčovatelům ve spojení.
(374)
Zákon o fondu HFSF ve znění z roku 2014 stanoví, že akcie upsané fondu HFSF v rámci jarní rekapitalizace v roce 2013 přijdou o hlasovací práva, pokud bude alespoň 50 % kapitálového navýšení v roce 2014 upsáno soukromými investory. Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, Komise by se ke kontrole poskytnuté soukromým akcionářům nestavěla negativně, pokud by tito akcionáři do banky vložili značné částky vlastních prostředků. Komise konstatuje, že omezení hlasovacích práv fondu HFSF se nebude vztahovat na hlasování o stanovách banky ani na akce společnosti či jiná strategická rozhodnutí. Komise vítá skutečnost, že fond HFSF automaticky znovu získá svá plná hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede. Uvedená ustanovení zaručují, že i když fond HFSF nebude zasahovat do každodenních operací banky, může chránit své zájmy jako akcionář a jako orgán pověřený zaručením správného provádění plánu restrukturalizace.
7.6.2.3 Mezinárodní činnosti
(375)
Některé mezinárodní činnosti banky ji v minulosti připravily o kapitál, likviditu a ziskovost, jak je vysvětleno v 362. a 363. bodě odůvodnění.
(376)
Plán restrukturalizace předpokládá, že dojde ke změně obchodního modelu banky a že se model více zaměří na […]. Banka již prodala svoji neziskovou dceřinou společnost v Polsku, EFG Poland. Rovněž začala racionalizovat další dceřiné společnosti, aby posílila proces odepisování úvěrů a zmenšila mezeru dceřiných společností ve financování. Plánuje odprodat […] dceřinou společnost […] (149). Rovněž bude dále restrukturalizovat operace dceřiných společností […] a […], než budou v pozdější fázi případně prodány, jak je uvedeno v 116. bodě odůvodnění.
(377)
Od […] bude obnovena celková ziskovost zahraničních operací. Ke stejnému datu se financování poskytované zahraničním dceřiným společnostem sníží o […] ve srovnání s úrovní k 31. prosinci 2012.
(378)
Komise je proto přesvědčena, že banka dostačujícím způsobem zrestrukturalizuje své zahraniční dceřiné společnosti a zmenší je, aby se v budoucnosti vyhnula expozici dodatečným kapitálovým potřebám a nedostatku likvidity. Závazek popsaný v 128. bodě odůvodnění, že se banka zdrží investování velký částek kapitálu do svých mezinárodních dceřiných společností, rovněž zaručuje, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitál či likviditu.
7.6.2.4. Závěr ohledně životaschopnosti
(379
Ze základního scénáře popsaného v oddíle 2.4 je patrné, že na konci období restrukturalizace bude banka schopna dosáhnout návratnosti, která jí umožní pokrýt všechny její náklady a zajistit odpovídající návratnost vlastního kapitálu s ohledem na její rizikový profil. Ve skutečnosti dosáhne návratnost vlastního kapitálu podle základního scénáře banky v roce 2018 […] %. Předpokládá se, že kapitálová pozice banky současně zůstane na uspokojivé úrovni, neboť poměr kapitálové přiměřenosti neklesne po roce 2014 pod […] %.
(380)
Závěrem Komise rovněž bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář je založen na souboru předpokladů dohodnutých s fondem HFSF. Zohledňuje delší a hlubší recesi, jakož i hlubší deflaci cen nemovitostí (150). Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je schopna odolat značnému množství zátěže, neboť podle nepříznivého scénáře zůstává na konci období restrukturalizace zisková a návratnost kapitálu činí v roce 2018 […] % a poměr kmenového kapitálu Tier 1 […] %.
(381)
Zátěžový test, který v roce 2013 provedla Řecká banka, potvrzuje, že částka dodatečného kapitálu, která bude získána v roce 2014, konkrétně 2 864 milionů EUR, stačí k tomu, aby se banka během období restrukturalizace vyrovnala se základním scénářem. Banka rovněž předloží Řecké bance kapitálový plán pro nepředvídané události, který bude obsahovat opatření, jež se provedou v případě, že se ekonomické prostředí dále zhorší. Komise připomíná, že již v posouzení kapitálových potřeb v rámci základního scénáře Řecká banka provedla několik úprav, které zvýšily odhadované kapitálové potřeby ve srovnání s kapitálovými potřebami, které odhadla banka ve vlastním základním scénáři. Základní kapitálové potřeby odhadnuté Řeckou bankou lze proto považovat za určitý druh zátěžového testu. Aby Komise mohla s konečnou platností stanovit, že je banka životaschopná, nevyžaduje, aby banka měla předem dostatek kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb v rámci nepříznivého scénáře, které odhadla Řecká banka, neboť úroveň odhadnutá Řeckou bankou odpovídá vysoké míře zátěže.
(382)
Kromě toho je pozitivní, že banka neprovede žádné další investice do cenných papírů neinvestičního stupně, což jí pomůže ochránit její kapitál a likvidní pozici.
(383)
Komise tudíž může vyvodit závěr, že banka přijala dostatečná opatření, aby vyřešila otázky životaschopnosti řeckých domácích bankovních činností a činností zahraničních.
7.6.3 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
7.6.3.1 Posouzení souladu opatření A, B1, B2, B3 a B4 se sdělením o restrukturalizaci
(384)
Jak je uvedeno ve sdělení o restrukturalizaci, banky a jejich akcionáři musí k restrukturalizaci přispívat v co největší míře, aby se zaručilo, že je podpora omezena na nezbytné minimum. Banky by tudíž měly k financování restrukturalizace využívat vlastní zdroje, např. z prodeje aktiv, a akcionáři by měli pokud možno absorbovat ztráty banky. Závazky banky by měly zaručit, že jsou použity vlastní zdroje a že k restrukturalizaci přispívají původní akcionáři a soukromí investoři, kteří drží hybridní kapitál banky.
7.6.3.1.1 Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snižování nákladů
(385)
Banka odprodala velké podniky, aby posílila svoji kapitálovou přiměřenost. Prodejem svých velkých polských a tureckých dceřiných společností zlepšila svoji kapitálovou pozici přibližně o 750 milionů EUR. Těmito prodeji se rovněž zlepšila likvidní pozice banky. Navýšení základního kapitálu společnosti Eurobank Properties umožnilo bance, aby o 200 milionů EUR navýšila svůj kapitál.
(386)
Plán restrukturalizace stanoví, že budou prodána další aktiva v […] a […]. Banka se zejména zavázala, že sníží velikost svých zahraničních aktiv na 8,77 miliard EUR. Vzhledem k tomu, že již došlo k omezení vlivu a k odprodejům, banka po provedení tohoto dodatečného zmenšení velikosti výrazně omezí svoji zeměpisnou stopu v […].
(387)
Kromě toho se banka zavázala, že dále sníží velikost svých zahraničních činností, pokud bude od fondu HFSF potřebovat kapitálový vklad přesahující 1 miliardu EUR. V takovém scénáři by banka zmenšila své portfolio mezinárodních aktiv na částku nepřesahující 3,5 miliardy EUR. Pokud bude kapitálový vklad v rámci opatření C nižší než 1 miliarda EUR, soukromí investoři vloží do banky alespoň 1,5 miliardy EUR, to znamená více než fond HFSF. Tato větší účast soukromých investorů by výrazně snížila potřebnou částku podpory, a tím posílila sdílení zátěže.
(388)
Banka se také zavázala, že prodá svoji velkou a ziskovou dceřinou pojišťovnu.
(389)
Aby snížila své kapitálové potřeby, banka se zavázala, že kapitál nevyužije na podporu či zvětšení svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno v 128. bodě odůvodnění. Kromě toho se banka zavázala, že neprovede žádné další akvizice.
(390)
Banka také provedla rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Její náklady se do roku 2018 dále sníží o […].
(391)
Řecko se zejména zavázalo, že do […] banka nebude svým zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům vyplácet celkovou roční odměnu (mzdu, důchodový příspěvek, bonus), který by převyšoval […]. Řecko se navíc zavázalo, že uplatní platový strop v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 (151), pokud bude muset fond HFSF upsat jakékoli množství akcií banky.
7.6.3.1.2 Sdílení zátěže původními akcionáři a nový kapitál získaný na trhu
(392)
Stávající akcionáři banky byli silně oslabeni jarní rekapitalizací v roce 2013 (opatření B4). Podíl stávajících akcionářů se ve skutečnosti snížil ze 100 % před jarní rekapitalizací v roce 2013 na pouhých 1,44 %. Komise rovněž konstatuje, že banka od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Závěrem Komise vítá skutečnost, že fond HFSF vloží do banky dodatečný kapitál pouze v případě, že se bance nepodaří získat jej na trhu za cenu, která je považována za přiměřenou a byla stanovena dvěma nezávislými oceňovateli.
7.6.3.1.3 Sdílení zátěže držiteli podřízeného dluhu
(393)
Držitelé podřízeného dluhu banky přispěli k platbě nákladů na restrukturalizaci banky. Banka několikrát provedla řízení závazků, aby vytvořila kapitál. Celková částka vyměněných závazků dosáhla 748 milionů EUR a kapitálový zisk byl 565 milionů EUR, jak je popsáno v 122. a 123. bodě odůvodnění.
(394)
Nástroje, které zůstávají nesplacené, podléhají zákazu proplácení kuponů popsanému v 133. bodě odůvodnění. Komise se proto domnívá, že je zajištěno odpovídající sdílení zátěže ze strany soukromých hybridních investorů banky a že požadavky sdělení o restrukturalizaci jsou v tomto ohledu splněny.
(395)
A konečně, vzhledem k argumentům formulovaným v oddíle 7.6.1 se Komise domnívá, že Řecko provedlo dostatečná opatření k zajištění vlastního příspěvku a sdílení zátěže, která omezují částky opatření podpory A, B1, B2, B3 a B4 na nezbytné minimum.
7.6.3.2 Posouzení souladu opatření C se sdělením o bankovnictví z roku 2013
(396)
Sdělení o bankovnictví z roku 2013 doplňuje sdělení o restrukturalizaci a vyzývá k vyššímu sdílení nákladů a k tomu, aby banky, jimž je poskytována kapitálová podpora, přijaly dodatečná opatření k omezení podpory na minimum. Bod 29 sdělení o bankovnictví z roku 2013 vyžaduje, aby členský stát prokázal, že veškerá opatření k omezení této podpory na nezbytné minimum byla využita v co největší možné míře. Za tímto účelem musejí členské státy předložit plán navyšování kapitálu, zajistit odpovídající sdílení nákladů ze strany akcionářů a podřízených věřitelů banky a zabránit odlivu prostředků před rozhodnutím o restrukturalizaci. Podle sdělení o bankovnictví z roku 2013 by plány navyšování kapitálu měly obsahovat otázky práva, dobrovolné řízení závazků, zvyšující se odprodej kapitálu, opatření pro zmenšení pákového efektu, zachování výnosů a další opatření, např. přísné politiky týkající se nákladů a odměňování.
(397)
Bod 47 sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že od okamžiku, kdy je určen kapitálový deficit, musí banka bránit odlivu finančních prostředků řadou opatření, která zaručují stejný výsledek jako řádné zákazy vyplácení dividend a proplácení kuponů, zákazy akvizic, zákazy cenového vedení nebo zákazy reklamy. Komise podotýká, že takovéto zákazy již banka splnila, neboť jsou součástí seznamu závazků předloženého Řeckem, jak je popsáno v 133. bodě odůvodnění, a že banka od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti.
(398)
Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C) stanoví rezervu, aby bylo možné absorbovat budoucí ztráty, které byly určeny zátěžovým testem provedeným Řeckou bankou v roce 2013 a zveřejněny dne 6. března 2014. Z výsledků zátěžového testu je patrné, že banka potřebuje dodatečný kapitál ve výši 2 945 milionů EUR, aby pokryla své budoucí ztráty v rámci zátěžového scénáře. Opatření C se vztahuje pouze na kapitálovou potřebu, která zůstane, protože i) ji nelze pokrytý dalšími odprodeji či pomocí opatření k posílení kapitálu (Komise má za to, že banka analyzovala všechny potenciální odprodeje a zavázala se provést všechny, které mohou snížit kapitálové potřeby v rámci kapitálového plánu, který byl předložen Řecké bance); a ii) nebude pokryta soukromými investory v rámci navýšení základního kapitálu, k němuž dojde v dubnu 2014. Proto opatření C bance neposkytuje nadměrný kapitál.
(399)
Jak je vysvětleno v 385. až 395. bodě odůvodnění, banka již před zátěžovým testem přijala opatření, aby částku potřebného kapitálu omezila na minimum. Pokud se bance v rámci stávajícího navyšování kapitálu podaří získat většinu potřebného kapitálu od soukromých investorů a pokud dodatečná podpora vyplacená fondem HFSF bude nižší než 1 miliarda EUR, nebude žádný další vlastní příspěvek banky nutný. Pokud však podpora vyplacená v rámci opatření C zmíněnou úroveň přesáhne, bylo by vhodné, aby banka odprodala další činnosti.
(400)
Pokud jde o sdílení nákladů, sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že přiměřené sdílení nákladů zahrnuje příspěvky držitelů hybridního kapitálu a držitelů podřízeného dluhu, a to ještě předtím, než je poskytnuta podpora ve formě kapitálu. Komise podotýká, že Řecko změnilo svůj vnitrostátní legislativní rámec, aby zaručilo, že předtím, než je bance poskytnuta dodatečná kapitálová injekce, podřízení věřitelé přispějí k nákladům na restrukturalizaci banky. Komise také podotýká, že se Řecko zavázalo, že provede opatření stanová v článku 6a zákona o fondu HFSF ve znění z roku 2014, která stanoví, že kapitálový deficit bude podle potřeby přidělen držitelům jeho kapitálových nástrojů a dalších podřízených závazků. I když k takovému sdílení nákladů dojde až po datu rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C), na základě bodu 45 sdělení o bankovnictví z roku 2013 se Komise domnívá, že by výsledky nebyly úměrné, pokud by měla povinná konverze podřízeného dluhu a hybridního kapitálu nastat již v okamžiku závazku. Pokud by banka získala dostatečný soukromý kapitál k pokrytí všech svých kapitálových potřeb, které byly určeny při zátěžovém testu provedeném Řeckou bankou, konverze držitelů podřízeného dluhu by byla nepřiměřená. Závazek Řecka, že předtím, než bude bance skutečně vyplacena kapitálová podpora, do záchrany zapojí podřízené věřitele, je proto dostatečný, aby bylo zaručeno odpovídající sdílení nákladů.
(401)
Aby se navíc zaručilo, že se na obnovení přiměřené kapitálové základny v průběhu období restrukturalizace v co největší míře budou podílet i vlastníci banky, Řecko se zavázalo, že do konce období restrukturalizace si banka ponechá dividendy a nebude proplácet žádné kupony, které ze zákona proplácet nemusí. V souladu s bodem 26 sdělení o restrukturalizaci a bodem 47 sdělení o bankovnictví z roku 2013 proto banka nevyužije státní podporu k tomu, aby prováděla platby z vlastních prostředků, jestliže nejsou k takovýmto platbám k dispozici dostačující zisky.
(402)
Banka se také zavázala, že až do 31. prosince 2017 nebude svým zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům vyplácet celkovou roční odměnu (mzdu, důchodový příspěvek, bonus), která by převyšovala celkovou roční odměnu guvernéra Řecké banky (částka odměny nezohledňuje, zda se guvernér odměny dobrovolně částečně vzdal). Řecko se navíc zavázalo, že uplatní platový strop v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 (152), pokud bude fond HFSF muset upsat akcie banky.
(403)
Komise musí posoudit, zda tento závazek, který pokrývá dva scénáře, splňuje požadavky stanovené ve sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(404)
V prvním scénáři, kdy HFSF ve skutečnosti nevloží do banky nový kapitál, se podpora obsažená v opatření C omezí na pouhý závazek odepsat kapitálové navýšení a fond HFSF nevyplatí jediné euro, jelikož všechny nové akcie budou upsány soukromými investory. Sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že omezení odměn lze ukončit, pokud byla podpora splacena. Avšak podporu zahrnutou v takovémto závazku týkajícím se upsání budoucího kapitálového navýšení nelze splatit, pokud dotčený závazek nikdy nenabyl účinku (jelikož stát bance nikdy nevyplatil žádné peníze). Za takovýchto okolností může Komise souhlasit s tím, že omezení odměny platí po omezenou dobu. Komise má za to, že závazek Řecka, který trvá do 31. prosince 2017 (tj. po dobu tří let a osmi měsíců, přičemž končí rok před koncem plán restrukturalizace), představuje správné uplatnění posledního odstavce bodu 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013. Vzhledem k tomu, že roční odměna guvernéra Řecké banky je nižší než strop stanovený ve druhém odstavci bodu 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013 a jelikož se zmíněný závazek bude vztahovat na celou skupinu, Komise má za to, že závazek navržený Řeckem pro případ, že fond HFSF v rámci plánovaného kapitálového navýšení neupíše žádné akcie, je v souladu s bodem 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(405)
V rámci druhého scénáře, podle nějž by fond HFSF musel upsat veškeré akcie banky, se Řecko zavázalo, že závazek změní tak, aby byl v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013. Komise podotýká, že pokud by fond HFSF upsal určité akcie, v zájmu zachování souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 by bylo nutné změnit dobu trvání omezení odměny tak, aby skončila buď na konci plánu restrukturalizace, tedy 31. prosince 2018, nebo na konci transakce, která se bude rovnat splacení podpory, a to k tomu datu, které nastane dříve. Jelikož banka nemůže splatit kmenové akcie, Komise souhlasí s tím, že prodej akcií se ziskem na sekundárním trhu by bylo možné považovat za transakci rovnající se splacení podpory.
(406)
Na závěr lze konstatovat, že v rámci obou scénářů závazek Řecka omezit odměnu splňuje požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(407)
Pokud jde o protiplnění státu, sdělení o prodloužení z roku 2011 vyžaduje, aby nové akcie byly vydány se slevou oproti tržní ceně po úpravě o efekt zředění. Komise konstatuje, že tento požadavek má zaručit, že stát obdrží za svůj podíl v bance dostatečné protiplnění a že je dostatečně snížen podíl původních akcionářů. V případě opatření C stát již je hlavním akcionářem banky a jeho podíl přesahuje více než 90 % akcií. Proto by nadměrná sleva z tržní ceny snížila protiplnění státu u opatření B4 a může zahrnovat podporu pro investory, pokud sleva podcení hodnotu banky. Aby se takové situaci zabránilo, upisovací cena nesmí být nižší než minimální cena určená na základě dvou ocenění provedených dvěma nezávislými oceňovateli. Podrobná ujednání o stanovení ceny proto chrání fond HFSF před nadměrným „zředěním“ novými investory a zaručují, že HFSF upíše nové akcie za cenu, která odráží hodnotu banky. Za takovýchto okolností může Komise souhlasit s tím, že nové akcie mohou být vydány s nižší slevou ze současné tržní ceny, než jakou předpokládá sdělení o prodloužení z roku 2011, a považuje minimální cenu za přijatelnou.
(408)
Pokud by akcie byly vydány za vyšší cenu, hrozilo by, že soukromí investoři budou od účasti na kapitálovém navýšení odrazeni, a banka by proto získala jen omezený soukromý kapitál.
(409)
Komise se tudíž domnívá, že úroveň vlastního příspěvku a sdílení nákladů jsou v případě opatření C odpovídající.
7.6.3.3 Závěr o vlastním příspěvku a sdílení zátěže
(410)
Komise konstatuje, že ve srovnání s celkovou obdrženou státní rekapitalizací jsou vlastní příspěvek a sdílení zátěže ve formě prodeje aktiv na mnohem nižší úrovni, než jsou úrovně, které by Komise za běžných okolností považovala za dostačující. Avšak vzhledem k argumentům formulovaným v oddíle 7.6.1, na jejichž základě může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů, se má za to, že plán restrukturalizace zajišťuje dostatečný vlastní příspěvek a sdílení zátěže.
(411)
Plán restrukturalizace rovněž vyhovuje požadavkům sdělení o bankovnictví z roku 2013, pokud jde o opatření C.
7.6.4 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(412)
Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby v plánu restrukturalizace byla navržena opatření k omezení narušení hospodářské soutěže a k zajištění soutěžního prostředí v bankovním sektoru. Kromě toho by se uvedená opatření měla také zabývat otázkami morálního rizika a měla by zaručit, že se státní podpora nepoužije k financování protisoutěžního chování.
(413)
Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že při posuzování částky podpory a výsledného narušení hospodářské soutěže musí Komise zohlednit jak absolutní, tak poměrnou částku obdržené státní podpory, jakož i míru sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V tomto ohledu Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitál rovnající se 16 % jejích rizikově vážených aktiv (bez opatření C). S opatřením C banka obdržela závazek, že jí bude poskytnuta dodatečný vklad v hodnotě 2 864 miliard EUR, a celková kapitálová podpora tak dosáhne 23,7 % rizikově vážených aktiv banky. Kromě kapitálové podpory banka také obdržela podporu v oblasti likvidity. Banka získala záruky ohledně likvidity, které dosáhly k 15. dubnu 2011 částky 13 600 milionů EUR a k 30. listopadu 2013 částky 13 932 milionů EUR, což představuje 17 % rozvahy banky k témuž datu. Banka také obdržela nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která k 31. prosinci 2012 dosáhla 12 miliard EUR, což představovalo 18 % rozvahy banky k témuž datu. Potřeba provést opatření k omezení potenciálního narušení hospodářské soutěže je tudíž vzhledem k této poměrně vysoké částce podpory odůvodněná. Kromě toho má banka v Řecku velký podíl na trhu, k 31. prosinci 2012 držela 17 % podíl na trhu, pokud jde o úvěry, a 12 %, pokud jde o vklady. Akvizice banky New TT a Nea Proton zvýšily v září 2013 podíly banky na trhu na 20,7 %, pokud jde o úvěry, a 18,8 %, pokud jde o vklady (153).
(414)
Komise připomíná, že obtíže banky pramení především z vnějších otřesů, např. z řecké dluhové krize a z dlouhé recese, která od roku 2008 narušovala řecké hospodářství, jak podotýká 69. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou. Snižuje se nutnost zabývat se otázkami morálního rizika, jelikož se banka podle všeho nedopustila nadměrného riskování. Jak konstatuje oddíl 7.6.1, rušivý účinek opatření podpory je vzhledem ke zmíněným faktorům nižší, a tudíž se snižuje také potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory plán restrukturalizace nestanoví žádné zmenšení rozvahy ani úvěrů v Řecku.
(415)
Komise však podotýká, že státní rekapitalizace umožnily bance, aby nadále provozovala své bankovní činnosti na zahraničních trzích a pojišťovací činnosti v Řecku.
(416)
V tomto ohledu Komise kromě již provedeného zmenšení pákového efektu a restrukturalizace bere na vědomí závazek banky, že do […] prodá své pojišťovací činnosti a do 31. prosince 2018 zmenší velikost svých mezinárodních aktiv, což pravděpodobně bude zahrnovat další odprodeje v […] a […], rovněž bere na vědomí závazek banky, že podporu nepoužije k financování růstu těchto podniků. Komise považuje za přiměřené, že snížení zahraničních aktiv bude větší, pokud fond HFSF v rámci opatření C vyplatí bance dodatečný kapitál, který přesáhne 1 miliardu EUR. Jak je uvedeno v 295. bodě odůvodnění, taková platba by zvýšila rušivé účinky podpory více než pouhý závazek podílet se na navýšení kapitálu. Pokud by však dodatečný kapitálový vklad byl nižší než 1 miliarda EUR, byl by podnětem k větší účasti soukromých investorů, kteří by museli poskytnout alespoň 1,5 miliardy EUR. Větší účast soukromého sektoru by navíc představovala dodatečné sdílení nákladů, jak je vysvětleno v 388. bodě odůvodnění. Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že při posuzování opatření pro sdílení nákladů bude zohledněna jak cena zaplacená za pomoc získanou od státu, tak míra sdílení nákladů. Takže pokud fond HFSF vloží do banky méně než 1 miliardu EUR, zůstanou dodatečná narušení hospodářské soutěže omezená.
(417)
Řecko se rovněž zavázalo, že zavede zákaz akvizic, čímž zaručí, že banka nebude obdrženou státní podporu používat k tomu, aby získala nové podniky. Tento zákaz pomáhá zaručit, že je podpora použita výhradně na podporu obnovení životaschopnosti řeckých bankovních činností, a nikoli k růstu např. na zahraničních trzích.
(418)
Závazek snížit úroky placené z řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zaručuje, že podpora nebude použita k financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Obdobně závazek provést přísné pokyny, pokud jde o stanovení cen nových úvěrů na základě řádného posouzení úvěrového rizika, bance zabrání v tom, aby narušovala hospodářskou soutěž na řeckém trhu nevhodnými strategiemi stanovení cen úvěrů pro klienty.
(419)
S ohledem na specifickou situaci popsanou v oddíle 7.6.1. a na opatření vymezená v plánu restrukturalizace má Komise za to, že jsou zavedena dostačující ochranná opatření, která omezují narušení hospodářské soutěže.
7.7 SLEDOVÁNÍ
420)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci jsou požadovány pravidelné zprávy, aby Komise mohla ověřit, zda je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích (154), Řecko zaručí, že kontrolní správce, který již byl jmenován bankou a schválen Komisí, bude sledovat, jak Řecko plní přijaté závazky, pokud jde o restrukturalizaci činností v Řecku a zahraničí a o správu a řízení banky a obchodní operace. Komise proto zastává názor, že je zaručeno řádné sledování provádění plánu restrukturalizace.
8. ZÁVĚR
(421)
Komise má za to, že Řecko protiprávně provedlo opatření podpory SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN), přičemž porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť uvedená opatření byla provedena předtím, než byla formálně oznámena Komisi. Komise se však domnívá, že plán restrukturalizace společně se závazky uvedenými v přílohách zaručují obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, jsou dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, a vhodná a přiměřená, aby kompenzovala rušivé dopady opatření podpory, která jsou zkoumána v tomto rozhodnutí. Předložený plán restrukturalizace a závazky splňují kritéria sdělení o restrukturalizaci, a opatření podpory lze tudíž považovat za slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Následující opatření provedená či plánovaná Řeckem představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Eurobank Ergasias SA. („Eurobanka“) poskytla Řecká banka a za kterou se zaručila Řecká republika (opatření L2);
b)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 341 milionů EUR, kterou Eurobance v prosinci 2012 poskytl Helénský fond finanční stability („HFSF“) (opatření B2);
c)
písemný závazek ve výši 528 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
d)
rekapitalizace ve výši 5 839 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2013 (opatření B4);
e)
rekapitalizační závazek ve výši 2 864 milionů EUR, který učinil fond HFSF po navýšení základního kapitálu ve výši 2 864 milionů EUR, jež dne 12. dubna 2014 schválili akcionáři na mimořádné valné hromadě podle zákona o fondu HFSF č. 3864/2010 v nejnovějším znění (opatření C);
f)
kapitálový vklad ve výši 395 milionů EUR, kterou fond HFSF dne 28. srpna 2013 poskytl bance Nea Proton (opatření NP3).
2. S ohledem na plán restrukturalizace skupiny Eurobank (banka Eurobank Ergasias S.A. a všechny její dceřiné společnosti, tedy společnosti a pobočky v Řecku i v zahraničí, jak bankovní, tak nebankovní), který byl předložen 16. dubna 2014, a na závazky, které 16. dubna 2014 poskytlo Řecku, je následující státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:
a)
kapitálový vklad ve výši 950 milionů EUR, kterou v květnu 2009 Řecko poskytlo Eurobance v rámci režimu rekapitalizace (opatření A);
b)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, jež k 31. prosinci 2012 dosáhla 12 miliard EUR (opatření L2), kterou Eurobance poskytla Řecká banka a za kterou od července 2011 ručilo Řecko;
c)
první překlenovací rekapitalizace ve výši 3 970 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2012 (opatření B1);
d)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 341 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v prosinci 2012 (opatření B2);
e)
písemný závazek ve výši 528 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
f)
rekapitalizace ve výši 5 839 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2013 (opatření B4);
g)
rekapitalizační závazek ve výši 2 864 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance po navýšení základního kapitálu ve výši 2 864 milionů EUR, jež dne 12. dubna 2014 schválili akcionáři na mimořádné valné hromadě podle zákona o fondu HFSF č. 3864/2010 v nejnovějším znění (opatření C);
h)
kapitálový vklad ve výši 80 milionů EUR, kterou Řecko v květnu 2009 poskytlo bance Proton (opatření Pr1);
i)
financování celkové mezery ve financování ve výši 1 121,6 milionů EUR Řeckým fondem pro záruky za vklady a investice (HDIGF) a HFSF, které bylo v říjnu 2011 a květnu 2012 poskytnuto na činnosti převedené z banky Proton na banku Nea Proton (opatření NP1);
j)
celková kapitálová injekce ve výši 515 milionů EUR, kterou fond HFSF v říjnu 2011, únoru 2012, srpnu 2012 a prosinci 2012 poskytl bance Nea Proton (opatření NP2);
k)
kapitálová injekce ve výši 395 milionů EUR, kterou HFSF dne 28. srpna 2013 poskytl bance Nea Proton (opatření NP3);
l)
financování celkové mezery ve financování ve výši 667 milionů EUR fondy HDIGF a HFSF, které bylo v prosinci 2011 a únoru 2013 poskytnuto na činnosti převedené z banky T na banku Hellenic Postbank („banka TT“) (opatření T);
m)
kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR, kterou Řecko v květnu 2009 poskytlo bance TT (opatření TT);
n)
financování celkové mezery ve financování ve výši 3 732,6 milionů EUR fondem HFSF, které bylo v lednu a červnu 2013 poskytnuto na činnosti převedené z banky TT na banku New Hellenic Postbank („banka New TT“) (opatření NTT1);
o)
kapitálový vklad ve výši 500 milionů EUR, který fond HFSF dne 29. ledna 2013 poskytl bance New TT (opatření NTT2).
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 29. dubna 2014.
DECISÃO DA COMISSÃO
de 29 de abril de 2014
relativa aos auxílios estatais SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.3600 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) concedidos pela Grécia ao Eurobank Group relacionados com: recapitalização e reestruturação do Eurobank Ergasias S.A.; auxílio à reestruturação do Proton Bank através da criação e da capitalização do Nea Proton e recapitalização adicional do New Proton Bank pelo Fundo de Estabilidade Financeira para a Grécia; resolução do Hellenic Postbank através da criação de um banco de transição
[notificada com o número C(2014) 2933]
(apenas faz fé o texto na língua inglesa)
(2014/885/UE)
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, nomeadamente o artigo 108.o, n.o 2, primeiro parágrafo,
Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, nomeadamente o artigo 62.o, n.o 1, alínea a),
Após ter convidado os Estados-Membros e outras partes interessadas a apresentarem as suas observações em conformidade com as disposições supramencionadas (1),
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
1.1. PROCEDIMENTOS RELACIONADOS COM O EUROBANK GROUP (2) («O BANCO» (3))
(1)
Por decisão de 19 de novembro de 2008, a Comissão aprovou um regime intitulado «Medidas de Apoio às Instituições de Crédito na Grécia» («regime de apoio aos bancos gregos») destinado a assegurar a estabilidade do sistema financeiro grego. O regime de apoio aos bancos gregos permite a concessão de auxílios ao abrigo de três medidas constitutivas, uma medida de recapitalização, uma medida de garantia e uma medida de empréstimo obrigacionista do Estado (4). Em maio de 2009, o EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) foi recapitalizado pela Grécia no âmbito da medida de recapitalização.
(2)
O considerando 14 da Decisão de 19 de novembro de 2008 registou que seria notificado à Comissão um plano de reestruturação relativo aos beneficiários da medida de recapitalização.
(3)
Em 2 de agosto de 2010, as autoridades gregas apresentaram à Comissão um plano de reestruturação relativo ao Eurobank Group. A Comissão registou esse plano e as suas atualizações subsequentes, bem como a informação adicional apresentada pelas autoridades gregas, como Processo SA.30342 (PN 26/2010) e, em seguida, Processo SA.32789 (2011/PN).
(4)
O Banco tem beneficiado reiteradamente de garantias estatais sobre instrumentos de dívida e empréstimos obrigacionistas do Estado ao abrigo do regime de apoio aos bancos gregos (6). Beneficiou igualmente de assistência de liquidez de emergência garantida pelo Estado («ALE garantida pelo Estado»).
(5)
Em 20 de abril de 2012, o Fundo de Estabilidade Financeira para a Grécia (FEFG), apresentou ao Banco uma carta de compromisso para participar no previsto aumento de capital social do Banco. Em 28 de maio de 2012, o FEFG concedeu uma recapitalização ponte de 3 970 milhões de euros ao Banco («primeira recapitalização ponte»).
(6)
Em maio de 2012, as autoridades gregas notificaram à Comissão a carta de compromisso que tinha sido apresentada pelo FEFG ao Banco. Uma vez que a medida já tinha sido adotada, a Comissão registou-a como auxílio não notificado [processo SA.34825 (2012/NN)].
(7)
Em 27 de julho de 2012, a Comissão deu início a um procedimento formal de investigação relativamente à primeira recapitalização ponte («decisão de início do procedimento Eurobank») (7).
(8)
Em dezembro de 2012, o FEFG concedeu uma segunda recapitalização ponte de 1 341 milhões de euros ao Banco («segunda recapitalização ponte»). Em 21 de dezembro de 2012, o FEFG apresentou igualmente ao Banco uma carta de compromisso para a sua participação num aumento de capital social do Banco e em instrumentos de capital convertíveis a ser emitidos, num montante total máximo de 528 milhões de euros (8). As autoridades gregas comunicaram essas medidas à Comissão em 27 de dezembro de 2012.
(9)
Em maio de 2013, o FEFG participou no aumento de capital social do Banco que tinha sido acordado em dezembro de 2012. Converteu a primeira e a segunda recapitalizações ponte em capital próprio e injetou mais 528 milhões de euros de capital no Banco («recapitalização da primavera de 2013»).
(10)
Em 19 de dezembro de 2013, as autoridades gregas apresentaram à Comissão informações relativas às condições da recapitalização da primavera de 2013.
(11)
Em 31 de março de 2014, o FEFG apresentou uma carta de compromisso ao Banco para a sua participação no previsto aumento de capital social do Banco.
(12)
Em 16 de abril de 2014, as autoridades gregas apresentaram à Comissão um plano final de reestruturação do Banco («o plano de reestruturação»). Também notificaram à Comissão o compromisso assumido pelo FEFG de subscrever plenamente a futura recapitalização do Banco. Na mesma data forneceram informação sobre a ALE garantida pelo Estado. Indicaram que pretendiam continuar a prestar ao Banco esse apoio em termos de liquidez, bem como garantias estatais sobre instrumentos de dívida e empréstimos obrigacionistas do Estado ao abrigo do regime de apoio aos bancos gregos (9).
(13)
A Comissão realizou várias reuniões, teleconferências e trocas de correio eletrónico com representantes das autoridades gregas e do Banco.
(14)
A Grécia admite que, excecionalmente, a presente decisão seja adotada apenas em língua inglesa.
1.2. PROCEDIMENTO RELACIONADO COM AS EMPRESAS ADQUIRIDAS
1.2.1. Procedimento relativo ao Nea Proton Bank
(15)
Em 26 de julho de 2012, a Comissão adotou uma decisão relativa ao auxílio estatal SA. 34488 (2012/C) «Auxílio ao Nea Proton Bank através da criação e da capitalização do Nea Proton Bank» (10) («decisão de início do procedimento Nea Proton»). Com essa decisão, a Comissão deu início a um procedimento formal de investigação no que diz respeito: i) ao financiamento pelo regime de resolução do Fundo de Garantia de Depósitos e Investimentos Grego («FGDIG») e pelo FEFG no valor de 1 121,6 milhões de euros do défice de financiamento entre os ativos e os passivos do Proton Bank que tinha sido transferido para o Nea Proton Bank; ii) a uma injeção de capital social inicial no valor de 250 milhões de euros pelo FEFG no Nea Proton Bank; e iii) a uma injeção de capital social adicional no valor de 300 milhões de euros pelo FEFG no Nea Proton Bank, que foi prevista aquando da adoção da decisão de início do procedimento Nea Proton. A Comissão convidou a Grécia a apresentar as suas observações e a fornecer toda as informações que a possam auxiliar na avaliação das medidas de auxílio. A secção 1 da decisão de início do procedimento Nea Proton descreve em pormenor o procedimento relativo ao Proton Bank, incluindo a resolução do Proton Bank, a criação do Nea Proton Bank, o financiamento do défice de financiamento e a injeção de capital social inicial pelo FEFG no Nea Proton Bank.
(16)
Em 1 de agosto de 2012, o FEFG subscreveu capital social adicional no Nea Proton Bank, um aumento que ascendeu a 230 milhões de euros.
(17)
Em 5 de setembro de 2012, a Grécia apresentou as observações sobre a decisão de abertura do procedimento Nea Proton que tinham sido elaboradas pelo Banco da Grécia e pelo FEFG.
(18)
Em 31 de dezembro de 2012, o FEFG subscreveu capital social adicional no Nea Proton Bank, que ascendeu a 35 milhões de euros.
(19)
Em maio de 2013, o FEFG lançou o processo para a venda do Nea Proton Bank.
(20)
Em 12 de julho de 2013, as autoridades gregas informaram a Comissão de que o Banco tinha a intenção de adquirir o Nea Proton Bank. A Comissão respondeu em 15 de julho de 2013.
(21)
Em 15 de julho de 2013, o Banco assinou um acordo vinculativo com o FEFG para adquirir 100 % das ações e dos direitos de voto do Nea Proton Bank pelo preço de compra de 1 euro e o FEFG comprometeu-se a recapitalizar o Nea Proton Bank antes da sua venda com 395 milhões de euros em numerário.
(22)
Em 29 de julho de 2013, as autoridades gregas notificaram a Comissão dessa injeção de capital de 395 milhões de euros no Nea Proton Bank.
1.2.2. Procedimento relativo ao New TT Bank
(23)
Em 6 de maio de 2013, a Comissão adotou uma decisão relativa ao auxílio estatal SA. 31155 (2013/C), «Auxílio estatal ao TT Hellenic Postbank S.A. através da criação e da capitalização do banco de transição New TT Hellenic Postbank S.A.» («decisão de início do procedimento New TT») (11). Nessa decisão, a Comissão deu início a um procedimento formal de investigação no que diz respeito: i) à injeção de capital no valor de 500 milhões de euros pelo FEFG no New TT Hellenic Postbank S.A. («New TT Bank»); ii) aos 4,1 mil milhões de euros (12) de financiamento do défice de financiamento (13) resultante da transferência das atividades do Hellenic Postbank S.A. («TT Bank») para o New TT Bank; iii) aos 224,96 milhões de euros de injeção de capital pela Grécia na forma de ações preferenciais ao abrigo do regime de apoio aos bancos gregos no TT Bank; e iv) à intervenção no valor de 0,68 mil milhões de euros pelo FEFG a favor dos ativos do T Bank S.A. («T Bank»), que tinham sido transferidos para o TT Bank. A Comissão convidou a Grécia a apresentar as suas observações e a fornecer toda as informações que a possam auxiliar na avaliação das medidas de auxílio. A secção 1 da decisão de início do procedimento New TT descreve em pormenor os procedimentos relativos à resolução do T Bank por venda ao TT Bank e à resolução do TT Bank através da criação do New TT Bank.
(24)
Em junho de 2013, o FEFG lançou o processo para a venda do New TT Bank.
(25)
Em 15 de julho de 2013, as autoridades gregas informaram a Comissão da decisão do FEFG vender o New TT Bank ao Banco e as razões dessa decisão.
(26)
Em 15 de julho de 2013, o Banco assinou um acordo vinculativo com o FEFG para adquirir 100 % das ações e dos direitos de voto do New TT Bank.
(27)
Em 19 de julho de 2013, a Grécia apresentou as suas observações sobre a decisão de início do procedimento New TT.
2. DESCRIÇÃO
2.1. O BANCO E AS SUAS DIFICULDADES
2.1.1. Contexto geral do setor bancário grego
(28)
O produto interno bruto («PIB») real da Grécia caiu 20 % entre 2008 e 2012, tal como indicado no quadro 1. Em consequência, os bancos gregos têm enfrentado um rápido aumento da taxa de incumprimento nos empréstimos a agregados familiares e empresas gregos (14). Estes desenvolvimentos têm afetado negativamente o desempenho dos ativos dos bancos gregos e dado lugar a necessidades de capital.
Quadro 1
Crescimento do PIB real na Grécia, 2008-2013
Grécia
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Crescimento do PIB real, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (estimativa)
Fonte:
Eurostat, disponível em linha em http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Além disso, em fevereiro de 2012, a Grécia implementou uma troca de obrigações do setor privado conhecida como Participação do Setor Privado («o programa PSI»). Os bancos gregos estiveram envolvidos no programa PSI, no decurso do qual o Governo grego ofereceu aos titulares de obrigações privados existentes novos valores mobiliários (incluindo novas obrigações do Estado grego («GGB»), valores mobiliários ligados ao PIB e notas de pagamento do PSI emitidas pelo Fundo Europeu de Estabilidade Financeira («FEEF»)) em troca das GGB existentes, com um desconto nominal de 53,5 % e prazos de vencimento mais longos (15). As autoridades gregas anunciaram os resultados dessa troca de obrigações em 9 de março de 2012 (16). A troca resultou em perdas significativas para os titulares de obrigações (estimadas pelo Banco da Grécia numa média de 78 % do montante nominal das antigas GGB para os bancos gregos) e necessidades de capital, com efeitos retroativos, registadas nas demonstrações financeiras de 2011 dos bancos gregos.
Quadro 2
Total de perdas dos principais bancos gregos na sequência do PSI (milhões de euros)
Bancos
Montante nominal das GGB
Montante nominal dos empréstimos relacionados com o Estado
Total do montante nominal
Perda de GGB na sequência do PSI
Perda na sequência do PSI de empréstimos relacionados com o Estado
Perda bruta total na sequência do PSI
Perda bruta total na sequência do PSI /Core Tier 1 (17)
Perda bruta total na sequência do PSI /Total dos ativos (%)
BNG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161 %
11
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5 %
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7 %
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226 %
12
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3 %
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8 %
12,6
Fonte:
Banco da Grécia, Relatório sobre a Recapitalização e a Reestruturação do Setor Bancário Grego, dezembro de 2012, p. 14.
(30)
Dado que os bancos gregos enfrentaram défices de capital substanciais em resultado do programa PSI e da contínua recessão, o Memorando de Políticas Económicas e Financeiras («MPEF») do Segundo Programa de Ajustamento para a Grécia entre o Governo grego, a União Europeia, o Fundo Monetário Internacional («FMI») e o Banco Central Europeu («BCE»), de 11 de março de 2012, disponibilizou fundos para a recapitalização desses bancos. As autoridades gregas estimaram o total das necessidades de recapitalização dos bancos e os custos de resolução a serem financiados no âmbito desse programa em 50 mil milhões de euros (18). Esse montante foi calculado com base num teste de esforço realizado pelo Banco da Grécia para o período compreendido entre dezembro de 2011 e dezembro de 2014 («teste de esforço de 2012»), que se baseou na previsão das perdas com empréstimos efetuada pela Blackrock (19). Os fundos para a recapitalização dos bancos gregos estão disponíveis através do FEFG. O quadro 3 resume o cálculo das necessidades de capital para os principais bancos gregos, conforme resultam do teste de esforço de 2012.
Quadro 3
Teste de esforço de 2012: Necessidades de capital dos principais bancos gregos (milhões de euros)
Bancos
Referência Core Tier 1 (dez. de 2011)
Perda bruta total na sequência do PSI
(dez. de 2011)
Disposições relativas ao PSI
(junho de 2011)
Perdas brutas cumulativas
Projeções para o risco de crédito
Reservas para cobertura de perdas com empréstimos
(dez. de 2011)
Geração de capital interno
Meta Core Tier 1 (dez. de 2014)
Necessidades de capital
BNG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Fonte:
Banco da Grécia, Relatório sobre a Recapitalização e a Reestruturação do Setor Bancário Grego, dezembro de 2012, p. 8.
(31)
Em conformidade com o MPEF de março de 2012, «aos bancos que apresentarem planos viáveis de mobilização de capital será dada a oportunidade de solicitar e receber apoio público de uma forma que preserve os incentivos ao setor privado para injetar capital e que, por conseguinte, minimize os encargos para os contribuintes» (20). O Banco da Grécia considerou que apenas os quatro maiores bancos (Eurobank, Banco Nacional da Grécia, Piraeus Bank e Alpha Bank) eram viáveis (21). Estes receberam uma primeira recapitalização realizada pelo FEFG em maio de 2012.
(32)
Os depósitos nacionais nos bancos da Grécia diminuíram, no total, 37 % entre o final de 2009 e junho de 2012 devido à recessão e à incerteza política. Esses bancos tiveram de pagar taxas de juro mais elevadas para tentar manter os depósitos. Os custos dos depósitos subiram, reduzindo a margem de juro líquida dos bancos. Como os bancos gregos foram excluídos dos mercados grossistas de financiamento, tornaram-se inteiramente dependentes do financiamento do Eurossistema (22), uma parte crescente do qual sob a forma de assistência de liquidez de emergência («ALE») concedida pelo Banco da Grécia. Os montantes que esses bancos obtiveram foram particularmente avultados na segunda metade de 2012.
(33)
Depois das eleições de junho de 2012, a reserva de depósitos começou outra vez a aumentar. O total do financiamento do Eurossistema aos bancos gregos diminuiu desde 31 de dezembro de 2012.
(34)
Em 3 de dezembro de 2012, a Grécia lançou um programa de resgate sobre as novas GGB recebidas no âmbito do programa PSI, a preços que variaram entre os 30,2 % e os 40,1 % do seu valor nominal (23). Os bancos gregos participaram nesse programa de resgate, que cristalizou novas perdas no seu balanço, uma vez que a perda contabilística (isto é, a diferença entre o valor de mercado e o valor nominal) registada no momento do programa PSI se tornou definitiva e irreversível (24).
(35)
Em dezembro de 2012, os quatro maiores bancos gregos receberam uma segunda recapitalização do FEFG.
(36)
No outono de 2013, o Banco da Grécia lançou um novo exercício de teste de esforço, a fim de avaliar a solidez da posição de capital dos bancos gregos, tanto no âmbito de um cenário de referência como num cenário adverso.
(37)
Em julho de 2013, o Banco da Grécia pediu a um consultor para realizar um estudo de diagnóstico sobre as carteiras de empréstimo de todos os bancos gregos. O consultor efetuou projeções de perdas de crédito («PPC») sobre todas as carteiras de empréstimos nacionais dos bancos gregos, bem como sobre empréstimos com risco grego em sucursais e filiais estrangeiras ao longo de três anos e meio e um período de vigência do empréstimo. A análise forneceu PPC no âmbito de dois cenários macroeconómicos; um cenário de referência e um adverso. As PPC para as carteiras de empréstimos estrangeiras foram calculadas pelo Banco da Grécia, usando alguns dos contributos do consultor.
(38)
Com base na avaliação das PPC pelo consultor, o Banco da Grécia procedeu à avaliação das necessidades de capital com o apoio técnico de um segundo consultor.
(39)
Os principais componentes da avaliação das necessidades de capital no âmbito do teste de esforço de 2013 foram i) as PPC (25) das carteiras de empréstimo dos bancos numa base consolidada para o risco grego e risco estrangeiro, o líquido das reservas de empréstimo existentes, e ii) a rentabilidade operacional dos bancos estimada para o período de junho de 2013 a dezembro de 2016, com base num ajustamento prudente dos planos de reestruturação que tinham sido apresentados ao Banco da Grécia durante o quarto trimestre de 2013. O quadro 4 resume o cálculo das necessidades de capital para os principais bancos gregos numa base consolidada no cenário de referência para o teste de esforço de 2013.
Quadro 4
Teste de esforço de 2013: Necessidades de capital dos bancos gregos numa base consolidada no cenário de referência (milhões de euros)
Bancos
Referência Core Tier 1 (junho de 2013) (1)
Reservas para Cobertura de Perdas com Empréstimos
(junho de 2013) (2)
PPC para o risco grego (3)
PPC para o risco estrangeiro (26) (4)
Geração interna de capital (5)
Rácio Core Tier 1 do teste de esforço (dezembro de 2016) (6)
Necessidades de capital
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
BNG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Fonte:
Banco da Grécia, Teste de Esforço de 2013 do Setor Bancário Grego, março de 2014, p. 42.
(40)
Em 6 de março de 2013, o Banco da Grécia anunciou os resultados do teste de esforço de 2013 e solicitou aos bancos que apresentassem os seus planos de mobilização de capital para cobrir as necessidades de capital no âmbito do cenário de referência até meados de abril de 2014.
2.1.2. As atividades económicas do Banco
(41)
O Banco presta serviços bancários universais sobretudo na Grécia e na Europa Oriental e do Sudeste (Chipre, Roménia, Bulgária, Sérvia e Ucrânia). Oferece uma gama completa de produtos bancários e financeiros e de serviços às famílias e às empresas. Desenvolve atividades na banca de retalho, serviços bancários a empresas e particulares, gestão de ativos, seguros, tesouraria, atividades no mercado de capitais e outros serviços. O Banco está constituído na Grécia e as suas ações estão cotadas na Bolsa de Valores de Atenas. Em 31 de dezembro de 2012, o Banco empregava um total de 17 427 pessoas, aproximadamente metade das quais estava empregada na Europa Oriental e do Sudeste e a outra metade empregada na Grécia (29).
(42)
O Banco participou no programa PSI, trocando GGB e empréstimos relacionados com o Estado com um valor nominal de 7 336 milhões de euros. O total da sua despesa relacionada com o PSI ascendeu a cerca de 5 781 milhões de euros antes de impostos e foi integralmente registada nas suas contas de 2011 (30). Durante o programa de resgate de dezembro de 2012, o Banco vendeu as novas GGB que tinha recebido no âmbito do PSI com um grande desconto face ao valor nominal. Essa venda cristalizou as suas perdas nas novas GGB.
(43)
Os dados principais do Banco em dezembro de 2010, dezembro de 2011, dezembro de 2012 e dezembro de 2013 (dados consolidados) são apresentados no quadro 5.
Quadro 5
Dados Principais do Eurobank, 2010, 2011, 2012 e 2013
Lucros e perdas
(milhões de euros)
2010
2011
2012
2013
(inclui o New TT Bank e o Nea Proton Bank desde a data da sua aquisição)
Resultado Líquido de Juros
2 103
2 965
1 461
1 294
Total do Resultado de Exploração
2 730
2 226
1 755
1 587
Total das Despesas de Exploração
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Resultados da Pré-Provisão
1 450
1 103
703
516
Perdas do Risco de Crédito
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Perdas do PSI
-6 012
- 363
Outras Perdas
- 737
- 373
- 522
Lucros/perdas líquidos
84
-5 496
-1 440
-1 157
Volume de valores seletivos (milhões de euros)
31 de dezembro de 2010
31 de dezembro de 2011
31 de dezembro de 2012
31 de dezembro de 2013 (inclui o New TT Bank e o Nea Proton Bank)
Total de Empréstimos e Adiantamentos a Clientes
53 412
48 094
43 171
45 610
Total de Depósitos
41 173
32 459
30 752
41 535
Total de Ativos
87 188
76 822
67 653
77 586
Total de Capitais Próprios (31)
6 094
875
- 685
4 523
Fontes:
2013: Resultados financeiros 2013 - Demonstrações financeiras consolidadas, p. 3 e 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 e 2011: Resultados financeiros 2012 - Demonstrações financeiras consolidadas, p. 3 e 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: EFG Eurobank-Comunicado de Imprensa, Resultados do Ano Completo de 2011, p. 5 e 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
O quadro 5 mostra que, para além das enormes perdas que registou em 2011 devido ao programa PSI (5 781 milhões de euros (32)), o Banco sofreu de um declínio das receitas (devido, entre outros motivos, aos custos mais elevados dos depósitos) e de perdas elevadas e crescentes por imparidade nas suas carteiras de empréstimos na Grécia e no estrangeiro. A posição de liquidez do Banco foi gravemente atingida pela retirada de depósitos e o seu rácio empréstimos/depósitos atingiu 148 % em 31 de dezembro de 2011, enquanto 42 % do seu balanço era financiado nessa data pelo Eurossistema.
(45)
No âmbito do teste de esforço de 2013, cujos resultados foram anunciados em 6 de março de 2014, o Banco da Grécia estimou as necessidades de capital do Banco em 2 945 milhões de euros para o cenário de referência. Este montante era líquido de medidas de atenuação, ou seja, já assumia que o Banco iria realizar medidas de atenuação sob a forma de alienações, que foram assumidas para contribuir para a redução das necessidades de capital.
(46)
Para cobrir a necessidade constatada de 2 945 milhões de euros de capital, o Banco propôs medidas de atenuação reforçadas que, no entanto, devem gerar no total apenas pouco mais do que o previsto pelo Banco da Grécia aquando do cálculo das necessidades de capital. Essas medidas de atenuação incluem a venda de ativos adicionais (venda de […] (33), venda de […]% da filial de seguros e a redução da participação nas atividades imobiliárias para 20 % pela […]) (34).
(47)
Dado que as medidas de atenuação reforçadas podem apenas cobrir uma parte muito reduzida das necessidades de capital identificadas, a assembleia geral extraordinária dos acionistas decidiu, em 12 de abril de 2014, proceder a um aumento de capital de 2 864 milhões de euros. Assume a forma de uma oferta não preferencial de capital próprio (ou seja, um aumento de capital com extinção dos direitos de preferência) a investidores internacionais e uma oferta pública na Grécia. Se a procura por parte de investidores privados for insuficiente para cobrir a totalidade do aumento de capital, o FEFG irá cobrir a diferença subscrevendo as restantes novas ações, sujeito à conversão prévia dos instrumentos de capital subordinados do Banco existentes em ações.
2.2. AQUISIÇÕES DE ATIVIDADES BANCÁRIAS GREGAS PELO BANCO
(48)
Em 15 de julho de 2013, o Banco assinou dois acordos vinculativos com o FEFG para adquirir 100 % das ações e dos direitos de voto do Nea Proton Bank e do New TT Bank.
2.2.1. Aquisição do Nea Proton Bank
Resolução do Proton Bank e o Nea Proton Bank
(49)
Em 9 de outubro de 2011, o Banco da Grécia procedeu à resolução do Proton Bank. A licença do Proton Bank foi revogada pelo Banco da Grécia, que o colocou em liquidação (35).
(50)
Com base numa proposta do Banco da Grécia e na sequência da decisão do Ministro das Finanças (36), foi criado o Nea Proton Bank como uma instituição de crédito intercalar e todos os depósitos (de retalho, bancários e do Estado), a rede de sucursais e ativos selecionados (empréstimos e carteiras de valores mobiliários) do Proton Bank foram transferidos para esta entidade. Os créditos sobre ações, a dívida subordinada e os empréstimos de alto risco permaneceram no Proton Bank. O FEFG injetou o capital social inicial de 250 milhões de euros (37) no Nea Proton Bank e era o seu único acionista. O balanço de abertura do Nea Proton Bank foi de aproximadamente 3 mil milhões de euros.
(51)
No final de 2011, os ativos ponderados pelo risco do Nea Proton Bank («APR» (38)) ascenderam a 1,2 mil milhões de euros.
Aquisição do Nea Proton Bank pelo Banco
(52)
A legislação grega em matéria de resolução bancária exige que o FEFG deve alienar as suas ações numa instituição de crédito intercalar, no prazo de dois anos a contar da data da decisão ministerial que estabelece essa instituição de crédito intercalar (39). Em conformidade com essa obrigação, e nos termos do MPEF, o FEFG procedeu à venda das suas ações do Nea Proton Bank. O consultor financeiro do FEFG contactou um vasto leque de potenciais investidores (incluindo bancos gregos, bancos estrangeiros e patrocinadores financeiros), mas apenas duas partes, o Banco e um fundo de cobertura norte-americano, apresentaram propostas finais. Só a oferta feita pelo Banco foi considerada conforme com o dossier do concurso do FEFG e, por conseguinte, válida.
(53)
Em 31 de maio de 2013, os APR do Nea Proton Bank eram de 811 milhões de euros e o seu capital regulamentar era de -203 milhões de euros. Na mesma data, o Nea Proton Bank necessitava de uma recapitalização total de 276 milhões de euros para atingir um rácio de fundos próprios de base (Core Tier 1) de 9 %. O Banco pagou uma contrapartida em numerário de 1 euros em troca de 100 % das ações e dos direitos de voto do Nea Proton Bank. O Banco solicitou ao FEFG que recapitalizasse o Nea Proton Bank em 395 milhões de euros que, para além dos 276 milhões de euros necessários para colocar o rácio de adequação dos fundos próprios do Nea Proton Bank novamente em 9 %, permitiria um montante suplementar de 119 milhões de euros de provisões para lidar com as provisões para perdas com empréstimos adicionais e perdas antes de impostos esperadas até 2016. Nos termos das condições de venda, o FEFG comprometeu-se a cobrir as necessidades de capital do Nea Proton Bank antes da conclusão da operação, mediante uma contribuição de 395 milhões de euros em numerário.
2.2.2. Aquisição do New TT Bank
Resolução do TT Bank e o New TT Bank
(54)
Em 18 de janeiro de 2013, as autoridades gregas procederam à resolução do TT Bank. A licença do TT Bank foi recordada pelo Banco da Grécia, que a colocou em liquidação (40).
(55)
Com base numa proposta do Banco da Grécia e na sequência da decisão do Ministro das Finanças (41), foi criado o New TT Bank como instituição de crédito intercalar e foram transferidos para o New TT Bank 10,8 mil milhões de euros de ativos (em numerário, títulos do Tesouro, empréstimos produtivos, depósitos de retalho, financiamento central e GGB (42)). Um montante total de 1,2 mil milhões de euros de ativos líquidos permaneceu no TT Bank: «sob a forma de» créditos sobre ações, crédito mal parado, ativos e passivos fiscais do TT, e quotizações e direitos de qualquer tipo. O FEFG injetou capital social inicial de 500 milhões de euros no New TT Bank e era o seu único acionista. O balanço de abertura do New TT Bank após a injeção de capital foi de cerca de 15,1 mil milhões de euros.
Aquisição do New TT Bank pelo Banco
(56)
Como parte dos compromissos do MPEF, o FEFG procedeu à venda das suas ações do New TT Bank. Deste modo, também respeitou a obrigação de alienar as suas participações na referida instituição de crédito intercalar no prazo de dois anos a contar da sua criação desta última. O seu consultor financeiro contactou um vasto leque de potenciais investidores, incluindo bancos gregos, bancos estrangeiros e patrocinadores financeiros. Apenas os quatro maiores bancos gregos apresentaram propostas finais, das quais a oferta do Banco foi a preferida.
(57)
O Banco aceitou pagar um total de 681 milhões de euros sob a forma de ações ordinárias recentemente emitidas para comprar o New TT Bank. Nos termos do acordo de subscrição, a contrapartida inicial paga pelo Banco foi objeto de outros ajustamentos com base numa avaliação do valor líquido dos ativos (43).
(58)
Por conseguinte, a assembleia geral extraordinária dos acionistas do Banco, de 26 de agosto de 2013, aprovou o aumento de capital social do Banco em 425 625 000 euros, mediante a emissão de 1 418 750 000 novas ações ordinárias (44) com um valor nominal de 0,3 euros cada e uma proposta de preço de oferta de 0,48 euros cada. O aumento de capital foi subscrito inteiramente pelo FEFG por meio de contribuição em espécie. Essa contribuição em espécie assumiu a forma de todas as ações do New TT Bank detidas pelo FEFG, com um valor total de 681 milhões de euros. Na sequência desta operação, a participação do FEFG no Banco aumentou de 93,5 % para 95,2 %.
2.3. MEDIDAS DE AUXÍLIO
(59)
O Banco beneficiou das medidas de apoio ao capital A, B1, B2, B3, B4 e C e das medidas de apoio à liquidez L1 e L2. O Proton Bank e o Nea Proton Bank beneficiaram das seguintes medidas: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 e NP3. O T Bank, o TT Bank e o New TT Bank beneficiaram das medidas T, TT, NTT1 e NTT2.
2.3.1. Medidas de auxílio concedidas ao Banco ao abrigo do regime de apoio aos bancos gregos
(60)
O Banco obteve várias formas de auxílio ao abrigo do regime de apoio aos bancos gregos, no âmbito da medida de recapitalização, da medida de garantia e da medida de empréstimo obrigacionista do Estado.
2.3.1.1. Apoio estatal à liquidez concedido no âmbito da medida de garantia e da medida de empréstimo obrigacionista do Estado (medida L1)
(61)
O Banco beneficiou, e continua a beneficiar, de auxílio no âmbito da medida de garantia e da medida de empréstimo obrigacionista do Estado. Esse auxílio será descrito na presente decisão como «medida L1». Em 30 de novembro de 2013 (45), as garantias concedidas ao Banco atingiram cerca de 13,9 mil milhões de euros. Nessa data, não existiam empréstimos em dívida de obrigações do Estado ao Banco. Em 15 de abril de 2011, o Banco tinha recebido empréstimos de obrigações do Estado no valor de 1 737 milhões de euros e 13,6 mil milhões de euros de garantias estatais concedidas ao abrigo do regime de apoio aos bancos gregos.
(62)
No plano de reestruturação do Banco apresentado pelas autoridades gregas à Comissão em 16 de março de 2014, as autoridades gregas manifestaram a intenção de continuar a conceder garantias e empréstimos de obrigações do Estado ao abrigo do regime durante o período de reestruturação.
2.3.1.2. Recapitalização estatal concedida no âmbito da medida de recapitalização do regime de apoio aos bancos gregos (medida A)
(63)
Em maio de 2009, o Banco recebeu uma injeção de capital de 950 milhões de euros (46) (medida A) no âmbito da medida de recapitalização do regime de apoio aos bancos gregos. Esta injeção de capital foi equivalente a cerca de 2 % dos APR que o Banco tinha nessa altura.
(64)
A recapitalização assumiu a forma de ações preferenciais subscritas pela Grécia, que tinham um cupão de 10 % e um prazo de vencimento de cinco anos. Em 2010, a duração das ações preferenciais foi prorrogada e a sua remuneração foi aumentada. A partir daí, se as ações preferenciais não forem reembolsadas no prazo de cinco anos a contar da data da respetiva emissão e não for adotada qualquer decisão pela assembleia geral dos acionistas quanto ao reembolso das referidas ações, o Ministro das Finanças grego aumentará o cupão em 2 % por ano numa base cumulativa (isto é, um cupão de 12 % para o sexto ano, 14 % para o sétimo ano, etc...).
2.3.2. ALE garantida pelo Estado (medida L2)
(65)
A ALE constitui uma medida excecional que permite a uma instituição financeira solvente enfrentar problemas de liquidez temporários e receber financiamento do Eurossistema sem que essa operação faça parte da política monetária única. A taxa de juro paga por essa instituição financeira pela ALE é […] pontos de base mais elevada do que os juros que paga pelo refinanciamento regular do Banco Central.
(66)
O Banco da Grécia é responsável pelo programa de ALE, o que significa que todos os custos e riscos decorrentes da concessão de ALE são incorridos pelo Banco da Grécia (47). A Grécia concedeu ao Banco da Grécia uma garantia estatal que se aplica ao montante total de ALE concedida pelo Banco da Grécia. A adoção do artigo 50.o, n.o 7, da Lei n.o 3943/2011, que alterou o artigo 65.o, n.o 1, da Lei n.o 2362/1995, permitiu ao Ministro das Finanças conceder garantias em nome do Estado ao Banco da Grécia, a fim de salvaguardar os créditos do Banco da Grécia sobre as instituições de crédito. Os bancos que beneficiam de ALE têm de pagar uma taxa de garantia ao Estado no montante de […] pontos de base.
(67)
Em 31 de dezembro de 2011, o Banco tinha beneficiado de 14,95 mil milhões de euros de ALE garantida pelo Estado (48), ao passo que em 31 de dezembro de 2012, o banco tinha beneficiado de 12 mil milhões de euros de ALE garantida pelo Estado.
2.3.3. Medidas de auxílio concedidas ao Banco através do FEFG
(68)
Desde 2012, o Banco beneficiou de várias medidas de apoio ao capital concedidas pelo FEFG. O quadro 6 apresenta uma panorâmica dessas medidas de auxílio.
Quadro 6
Medidas de apoio ao capital concedidas ao Banco através do FEFG
1.a recapitalização ponte - maio de 2012 (milhões de euros)
2.a recapitalização ponte - dez. de 2012 (milhões de euros)
Carta de compromisso - dez. de 2012
(milhões de euros)
Recapitalização da primavera de 2013 - maio de 2013 (milhões de euros)
Compromisso de recapitalização - abril de 2014 (milhões de euros)
Medida
B1
B2
B3
B4
C
Montante
(milhões de euros)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. A primeira recapitalização ponte (medida B1)
(69)
Os considerandos 15 a 32 da decisão de início do procedimento Eurobank apresentam uma descrição pormenorizada da primeira recapitalização ponte de maio de 2012 (medida B1). Os antecedentes e as principais características desta medida são apresentados na presente secção.
(70)
Em 20 de abril de 2012, o FEFG apresentou uma carta ao Banco comprometendo-se a participar no previsto aumento de capital social do Banco num montante máximo de 4,2 mil milhões de euros.
(71)
No âmbito da medida B1, o FEFG transferiu 3,97 mil milhões de euros de obrigações do FEEF para o Banco em 28 de maio de 2012, em conformidade com as disposições relativas à recapitalização ponte previstas na Lei n.o 3864/2010 que instituiu o FEFG («Lei do FEFG»). As obrigações do FEEF transferidas para o Banco eram obrigações flutuantes do FEEF com prazos de vencimento de seis e dez anos e data de emissão de 19 de abril de 2012. A Comissão já estabeleceu no considerando 48 da decisão de início do procedimento Eurobank que «a recapitalização ponte concluída em 28 de maio de 2012 é a execução da obrigação assumida na carta de compromisso e constitui, assim, a continuação do mesmo auxílio». Os montantes previstos na carta de compromisso e na primeira recapitalização ponte foram calculados pelo Banco da Grécia, a fim de assegurar que o Banco atingia um rácio de capital total de 8 % a partir de 31 de dezembro de 2011, data do registo retroativo da recapitalização ponte nos registos do Banco. Tal como pode ser observado no quadro 3, a medida B1 cobriu apenas uma parte limitada do total das necessidades de capital identificadas no teste de esforço de 2012. Era suposto o que o Banco mobilizasse o capital através de um futuro aumento de capital e a recapitalização ponte destinava-se apenas a preservar a elegibilidade do Banco para financiamento do BCE até que o aumento de capital tivesse ocorrido.
(72)
Para o período compreendido entre a data da primeira recapitalização ponte e a data de conversão da primeira recapitalização ponte em ações ordinárias ou outros instrumentos financeiros convertíveis, o acordo de pré-subscrição entre o Banco e o FEFG estipulava que o Banco tinha de pagar ao FEFG uma taxa anual de 1 % sobre o valor nominal das obrigações do FEEF e que quaisquer pagamentos de cupão e juros acumulados das obrigações do FEEF relativos a esse período seriam considerados como uma contribuição adicional de capital pelo FEFG (49).
2.3.3.2. A segunda recapitalização ponte (medida B2)
(73)
O Banco registou novas perdas no outono de 2012. O seu capital, por conseguinte, situou-se uma vez mais abaixo dos requisitos mínimos de fundos próprios para poder permanecer elegível para refinanciamento do BCE.
(74)
Em consequência, tornou-se necessária uma segunda recapitalização ponte. Em 21 de dezembro de 2012, o FEFG implementou uma segunda recapitalização ponte de 1 341 milhões de euros (medida B2), que foi novamente paga através da transferência de obrigações do FEEF para o Banco.
2.3.3.3. A carta de compromisso de 21 de dezembro de 2012 (medida B3)
(75)
Além da segunda recapitalização ponte, em 21 de dezembro de 2012, o FEFG apresentou uma carta de compromisso ao Banco para a sua participação no aumento de capital social do Banco e nos instrumentos convertíveis a serem emitidos, num montante máximo de 528 milhões de euros (medida B3).
(76)
O total das duas recapitalizações ponte (medidas B1 e B2) e do montante adicional disponibilizado em dezembro de 2012 (medida B3) significou que o FEFG tinha disponibilizado as necessidades totais de capital identificadas no teste de esforço de 2012 (5 839 milhões de euros (50)).
2.3.3.4. A recapitalização da primavera de 2013 (medida B4)
(77)
Em 30 de abril de 2013, a assembleia geral de acionistas aprovou um aumento de capital social do Banco num montante de 5 839 milhões de euros («recapitalização da primavera de 2013»). Por conseguinte, o Banco emitiu 3 789 317 357 novas ações com um valor nominal de 0,30 euros a um preço de 1,54 euros por ação.
(78)
Na mesma data, a assembleia geral de acionistas decidiu igualmente que o montante total do capital seria fornecido pelo FEFG e pago em espécie, sob a forma de obrigações do FEEF.
(79)
Como resultado, o FEFG injetou um total de 5 839 milhões de euros no Banco, sob a forma de ações ordinárias em maio de 2013 (medida B4). O referido montante é igual à soma das medidas B1, B2 e B3.
(80)
Através da recapitalização da primavera de 2013, a primeira e a segunda recapitalizações ponte (medidas B1 e B2) foram convertidas numa recapitalização permanente, e o compromisso de conceder auxílio de capital adicional (medida B3) foi implementado.
(81)
O preço das novas ações foi fixado em 50 % da média ponderada por volume do preço das ações durante os 50 dias de negociação anteriores à determinação do preço de oferta. Como resultado do desdobramento reverso de ações decidido pela assembleia geral de acionistas em 30 de abril de 2012 (51), o preço das novas ações foi fixado em 1,54 euros por ação.
(82)
Imediatamente após a recapitalização da primavera de 2013, o FEFG tornou-se o principal acionista do Banco com uma participação de 98,56 %. No entanto, depois do Banco ter concluído outro exercício de gestão do passivo, essa participação diminuiu para 93,55 % em junho de 2013 (ver secção 2.4.5). Em agosto de 2013, o Banco emitiu novas ações ao FEFG a fim de comprar o New TT Bank, o que resultou no aumento da participação do FEFG para 95,23 % (52).
2.3.3.5. O compromisso de recapitalização de 2014 (medida C)
(83)
Em 6 de março de 2014, o Banco da Grécia comunicou os resultados do exercício de teste de esforço realizado na segunda metade de 2013. O Banco da Grécia indicou que, no cenário de referência, as necessidades de capital do Banco para o período 2014-2016 deveriam atingir 2 945 milhões de euros.
(84)
Em 31 de março de 2014, o FEFG enviou uma carta ao Banco indicando que tinha a intenção e a capacidade para apoiar qualquer aumento de capital social implementado nos termos da Lei n.o 3864/2010 do FEFG, com a redação que lhe foi dada em 30 de março de 2014, necessário para satisfazer as necessidades de capital identificadas no teste de esforço. A Lei do FEFG prevê que se no final do período de subscrição existir uma procura insuficiente de investidores privados a um preço determinado pelo Conselho Geral do FEFG com base em duas avaliações independentes, o FEFG deve subscrever as ações remanescentes, sujeito à conversão prévia do instrumento de capital subordinado existente do Banco em ações, tal como referido no artigo 6.o-A.
(85)
Em 12 de abril de 2014, a assembleia extraordinária de acionistas aprovou um aumento de capital social no montante de 2 864 milhões de euros ao abrigo da Lei do FEFG e indicou que o preço de oferta não podia ser inferior ao preço nominal de 0,30 euros por ação e ao preço mínimo a fixar pelo FEFG (53).
(86)
Em conformidade com a Lei do FEFG, o FEFG nomeou dois consultores independentes para determinar o valor do Banco. Em 10 de abril de 2014, os dois consultores concluíram o seu trabalho, cada um deles fornecendo um intervalo para o valor do Banco. Os dois intervalos sobrepõem-se de forma significativa. Com base nessas avaliações, o Conselho Geral do FEFG determinou, em 14 de abril de 2014, o preço que corresponde ao preço mínimo a que as novas ações do Banco podem ser oferecidas aos investidores e o preço a que funcionará como mecanismo de apoio para a oferta de capital próprio, se necessário (54). Em 15 de abril de 2014, a Comissão aprovou a proposta apresentada por um consórcio de investidores para uma subscrição de 1,3 mil milhões de euros de novas ações a um preço de 0,30 euros por ação («investidor-pilar» (55) (56)).
(87)
Em 24 de abril de 2014 o Eurobank anunciou o início da venda de valores mobiliários por oferta pública a um preço que varia entre os 0,30 e os 0,33 euros (57). Se existir procura suficiente para cobrir os 2 864 milhões de euros a um preço superior a 0,30 euros, o investidor-pilar terá de ajustar os seus preços ao preço mais elevado ou de cancelar as suas ordens de compra, caso em que receberá uma taxa de compensação. Se existir procura suficiente de investidores privados (incluindo procura pelo investidor-pilar) para cobrir os 2 864 milhões de euros ao preço de 0,30 euros, o investidor-pilar receberá atribuição prioritária. Se existir procura insuficiente (incluindo procura pelo investidor-pilar) ao preço de 0,30 euros, a dívida subordinada será convertida em novas ações. Tal como previsto nos termos da Lei do FEFG, quaisquer ações não subscritas após a conversão da dívida subordinada serão subscritas pelo FEFG ao mesmo preço, ou seja, 0,30 euros por ação.
2.3.4. Medidas de auxílio às empresas adquiridas
2.3.4.1. Medidas de auxílio ao Proton Bank e ao Nea Proton Bank
(88)
Desde 2008 que o Proton Bank e o Nea Proton Bank têm beneficiado de diversas medidas de auxílio. O quadro 7 fornece uma panorâmica dessas medidas de auxílio.
Quadro 7
Panorâmica das medidas de apoio ao capital ao Proton e ao Nea Proton Bank
Beneficiário do auxílio
Medida
Natureza do auxílio
Entidade que concedeu o auxílio
Data da disponibilização de fundos
Montante (em milhões de euros)
Atividades do Proton Bank
Pr1
Capital no âmbito da medida de recapitalização: ações preferenciais do Estado grego
Estado
maio de 2009
80
Pr2
Concessão de títulos de dívida pública grega no âmbito da medida de empréstimo obrigacionista grega
Estado
abril de 2009
78
Pr3
Garantia estatal para obrigações emitidas no âmbito da medida de garantia grega
Estado
julho de 2010
149,4
Atividades do Nea Proton Bank
NP1
Défice de financiamento do PB para o NPB
Financiamento do défice de financiamento do PB para o NPB (parte 1)
FGDIG
9.10.2011
862
Após a finalização do cálculo do défice de financiamento, o financiamento do saldo do défice de financiamento do PB para o NPB (parte 2)
FEFG
14.5.2012
259,6
Montante total da NP1
1 121,6
NP2
Injeções de capital social no NPB em 2011 e 2012
Capital social inicial
FEFG
9.10.2011
220
Capital social inicial
FEFG
3.2.2012
30
Capital inicial total
250
Capital social adicional
FEFG
1.8.2012
230
Capital social adicional
FEFG
31.12.2012
35
Capital adicional total
265
Montante total da NP2
515
NP3
Recapitali-zação antes da sua venda ao Eurobank
Capital social
FEFG
28.8.2013
395
2.3.4.1.1. Medidas de auxílio ao Proton Bank
i) Recapitalização estatal recebida pelo Proton Bank (medida Pr1)
(89)
Em maio de 2009, a Grécia injetou 80 milhões de euros no Proton Bank, o equivalente a cerca de 4,6 % dos seus APR nessa altura. Essa injeção de capital foi efetuada no âmbito da medida de recapitalização que faz parte do regime de apoio aos bancos gregos. A recapitalização assumiu a forma de ações preferenciais.
ii) Apoio estatal à liquidez recebido pelo Proton Bank (medidas Pr2 e Pr3)
(90)
O Proton Bank também beneficiou de medidas de auxílio no âmbito das medidas de garantia e de empréstimo obrigacionista do Estado que fazem parte do regime de apoio aos bancos gregos. Em abril de 2009, o Proton Bank recebeu títulos de dívida pública grega num montante de 78 milhões de euros (medida Pr2) e, em julho de 2010, recebeu uma garantia estatal para as obrigações emitidas com um valor nominal de 149,4 milhões de euros (medida Pr3). As obrigações garantidas pelo Estado foram transferidas para o Nea Proton Bank no dia da resolução mas foram canceladas em 5 de janeiro de 2012. Os títulos de dívida pública grega venceram em dezembro de 2011 e não foram renovados.
2.3.4.1.2. Medidas de auxílio ao Nea Proton Bank
i) Cobertura do défice de financiamento do Nea Proton Bank no valor de 1 121,6 milhões de euros (medida NP1)
(91)
No contexto da resolução do Proton Bank, as autoridades gregas identificaram um défice de financiamento no Nea Proton Bank e, em conformidade com uma decisão de 9 de outubro de 2011 do Banco da Grécia, o regime de resolução do FGDIG pagou 862 milhões de euros ao Nea Proton Bank em dezembro de 2011. Depois do Banco da Grécia ter finalizado, em 19 de janeiro de 2012, o cálculo do défice de financiamento em 1 121,6 milhões de euros, em conformidade com a decisão do Banco da Grécia de 9 de abril de 2012 (58), o FEFG (59) pagou o montante remanescente de 259,6 milhões de euros em 14 de maio de 2012. O regime de resolução do FGDIG e o FEFG fecharam assim esse défice de financiamento.
ii) Injeções de capital pelo FEFG no Nea Proton Bank em 2011 e 2012 (medida NP2)
(92)
O FEFG forneceu auxílio estatal ao Nea Proton Bank sob a forma de capital social inicial (ações ordinárias) no montante de 250 milhões de euros pago em duas frações em 9 de outubro de 2011 e 3 de fevereiro de 2012.
(93)
De acordo com o plano de reestruturação atualizado do Nea Proton Bank apresentado em 16 de julho de 2012, que era a última versão do plano que tinha sido notificado à Comissão no momento da decisão de início do procedimento Nea Proton, o Nea Proton Bank necessitava de um capital adicional de 300 milhões de euros. Esse capital adicional era necessário, em parte, porque o Nea Proton Bank tinha sofrido perdas na sequência do programa PSI (as perdas por imparidade para 2011 atingiram 146,5 milhões de euros em relação às GGB e as imparidades adicionais de 22 milhões de euros foram incluídas nos resultados do primeiro trimestre de 2012). O Nea Proton Bank também necessitava de capital adicional porque os encargos de provisão de 2011 a 2016 tinham subido em relação aos níveis assumidos aquando da constituição do Nea Proton Bank.
(94)
De acordo com o plano de reestruturação atualizado do Nea Proton Bank apresentado em 16 de julho de 2012, as necessidades de capital antecipadas deviam assumir a forma de uma injeção de capital de 285 milhões de euros em 2012 e de uma injeção de capital esperada de 15 milhões de euros em 2014. De facto, o FEFG injetou 230 milhões de euros no Nea Proton Bank em 1 de agosto de 2012 e 35 milhões de euros em 31 de dezembro de 2012.
iii) Injeção de capital pelo FEFG no Nea Proton Bank antes da venda ao Eurobank (medida NP3)
(95)
Nos termos do contrato de venda de 15 de julho de 2013, o FEFG já se tinha comprometido a injetar o montante de 395 milhões de euros no Nea Proton Bank (60). O FEFG pagou o montante de 395 milhões de euros em 28 de agosto de 2013.
2.3.4.2. Medidas de auxílio ao New TT Bank
(96)
O T Bank, o TT Bank e o New TT Bank beneficiaram de diversas medidas de auxílio desde 2008. O quadro 8 fornece uma panorâmica dessas medidas de auxílio.
Quadro 8
Panorâmica das medidas de auxílio ao T Bank e ao TT Bank
Beneficiário do auxílio
Medida
Descrição
Entidade que concedeu o auxílio
Data
Montante de auxílio estatal (em milhões de euros)
Atividades do T Bank transferidas para o TT Bank (61)
T
Financiamento do défice de financiamento do T Bank para o TT Bank (parte 1)
FGDIG
dezembro de 2011
450
Após a finalização do cálculo do défice de financiamento, financiamento do saldo do défice de financiamento do T Bank para o TT Bank (parte 2)
FEFG
14.2.2013
227
Montante total da T
677
TT Bank
TT
Injeção de capital
Capital no âmbito da medida de recapitalização: ações preferenciais do Estado grego
Estado
maio de 2009
224,96
New TT Bank (banco de transição)
NTT1
Défice de financiamento do TT para o NTT
Financiamento do défice de financiamento do TT para o New TT Bank (parte 1)
FEFG
29.1.2013
2 730,8
Após a finalização do cálculo do défice de financiamento, o financiamento do saldo do défice de financiamento do TT para o New TT Bank (parte 2)
FEFG
14.6.2013
1 001,7
Montante total da NTT1
3 732,6
NTT2
Injeção de capital social inicial
Capital social inicial do New TT Bank
FEFG
29.1.2013
500
2.3.4.2.1. Medidas de auxílio ao T Bank
Intervenção através do regime de resolução do FGDIG a favor do T Bank no valor de 677 milhões de euros (medida T)
(97)
O regime de resolução do FGDIG e o FEFG financiaram o défice de financiamento resultante da transferência de atividades do T Bank para o TT Bank, que representa a diferença entre o justo valor dos ativos transferidos do T Bank para o TT Bank e o justo valor dos passivos transferidos. Em conformidade com a decisão do Banco da Grécia de 17 de dezembro de 2011, o regime de resolução do FGDIG pagou o montante de 450 milhões de euros (62), que correspondia a cerca de dois terços do défice de financiamento estimado. Após a finalização do cálculo do défice de financiamento em cerca de 677 milhões de euros, em conformidade com a decisão do Banco da Grécia de 9 de abril de 2012 (63), o FEFG (64) pagou o saldo de 227 milhões de euros (65) ao New TT Bank em 14 de fevereiro de 2013.
2.3.4.2.2. Medida de auxílio ao TT Bank
Recapitalização estatal recebida pelo TT Bank (medida TT)
(98)
Em maio de 2009, o TT Bank recebeu da Grécia uma injeção de capital de 224,96 milhões de euros, equivalente a cerca de 2,9 % dos seus APR nessa altura. O TT Bank recebeu a injeção de capital no âmbito da medida de recapitalização que faz parte do regime de apoio aos bancos gregos. A injeção de capital assumiu a forma de ações preferenciais.
2.3.4.2.3. Medidas de auxílio ao New TT Bank
i) Cobertura do défice de financiamento do New TT Bank no valor de 3 732,6 milhões de euros (medida NTT1)
(99)
O FEFG financiou o défice de financiamento no New TT Bank, que representa a diferença entre o valor dos ativos transferidos do TT Bank para o New TT Bank e o valor nominal dos passivos transferidos. Em conformidade com a decisão do Banco da Grécia de 18 de janeiro de 2013, o FEFG pagou o montante de 2 730,8 milhões de euros (66) em 29 de janeiro de 2013, que correspondia a cerca de dois terços do défice de financiamento estimado. Depois do Banco da Grécia ter finalizado o cálculo do défice de financiamento em 3 732,6 milhões de euros (67), em conformidade com a decisão do Banco da Grécia de 21 de maio de 2013, o FEFG pagou o montante remanescente de 1 001,7 milhões de euros ao New TT Bank em 14 de junho de 2013.
ii) Injeções de capital pelo FEFG no New TT Bank (medida NTT2)
(100)
O FEFG constituía o único acionista do New TT Bank, tendo-lhe concedido auxílio estatal sob a forma de capital social inicial (ações ordinárias) no montante de 500 milhões de euros.
2.4. O PLANO DE REESTRUTURAÇÃO E O NOVO MODELO DE NEGÓCIO
(101)
Em 16 de abril de 2014, a Grécia apresentou o plano de reestruturação do Banco, que explica a forma como o Banco, enquanto entidade combinada resultante da aquisição do Nea Proton Bank e do New TT Bank, tenciona restabelecer a sua viabilidade a longo prazo.
2.4.1. Operações nacionais
(102)
Através do plano de reestruturação, o Banco vai concentrar-se nas suas principais atividades bancárias na Grécia. Embora as suas operações internacionais representassem cerca de 26 % dos empréstimos em 2010 (68), essa percentagem já tinha caído para 20 % no final de 2012 e irá diminuir ainda mais para […]% até ao final de 2018 (69).
(103)
A principal prioridade do Banco consiste em trazer as suas operações bancárias gregas de volta à rentabilidade e à viabilidade até ao final do período de reestruturação (31 de dezembro de 2018). Para esse efeito, o plano de reestruturação inclui uma série de medidas destinadas a melhorar a eficiência operacional e a margem de juro líquida do Banco, bem como medidas para reforçar a sua estrutura de balanço e posição de capital.
(104)
No que diz respeito à eficiência operacional, o Banco já tinha iniciado um vasto programa de racionalização bem antes da aquisição do New TT Bank e do Nea Proton Bank. Desde 2010, o Banco reduziu a sua pegada física na Grécia. Numa base autónoma (excluindo as aquisições do New TT Bank e do Nea Proton Bank), reduziu as suas sucursais de 564 em junho de 2008 para […] em 2014 e também reduziu os seus efetivos gregos (de 10 142 em 2008 para 9 037 em 2012) (70).
(105)
Até ao final do plano de reestruturação, o Banco planeia continuar a diminuir o número de sucursais, de 645 pró-forma em 31 de dezembro de 2012 para […] em 31 de dezembro de 2018, bem como o número de trabalhadores, de 12 430 para […] numa base pro-forma, isto é, tendo em conta o Nea Proton Bank e o New TT Bank (71).
(106)
O aumento da eficiência em termos de sucursais e de pessoal ajudará a reduzir o custo total das atividades bancárias gregas combinadas em […]%, passando de 913 milhões de euros numa base anual em 2013 (72) para […] milhões de euros em 2018 (73). Em consequência, o coeficiente de exploração esperado das atividades bancárias gregas do Banco irá cair abaixo de […]% no final do período de reestruturação, abaixo de 60 % em 2012.
(107)
O plano de reestruturação descreve também a forma como o Banco irá melhorar os seus custos de financiamento, o que é fundamental para o restabelecimento da viabilidade. O Banco espera poder pagar taxas de juro mais baixas sobre os seus depósitos graças ao ambiente mais estável e, em especial, à prevista estabilização e recuperação da economia grega, que se espera que venha a crescer de novo a partir de 2014. As margens de lucro nos depósitos (média dos depósitos a prazo, depósitos à ordem e taxas de poupança) deverão diminuir na Grécia, passando de 223 pontos de base em 2012 para […] pontos de base em 2018 (74). Essa diminuição das margens de lucro seria concretizada sobretudo mediante o pagamento de taxas muito mais baixas nos depósitos a prazo. Do mesmo modo, a dependência do Banco da assistência de liquidez de emergência e de financiamento mais amplo do Eurossistema irá diminuir de 42,9 % do total de ativos a nível do grupo em 2012 para […]% em 2018 (75).
(108)
O plano de reestruturação prevê que o Banco venha também a reforçar o seu balanço. O seu rácio empréstimos/depósitos líquido na Grécia irá diminuir para […]% em 2018 (abaixo de 160 % em 2012 e 115 % em 2013) (76), enquanto que a sua adequação dos fundos próprios irá melhorar com um rácio de fundos próprios de base de […]% a nível do grupo em 2018 (77) (em vez do capital próprio negativo anterior à primeira recapitalização ponte).
(109)
Outra prioridade estratégica do Banco é a gestão de empréstimos mal parados. Além de processos de crédito melhorados tanto no que respeita à originação dos empréstimos como à reestruturação de empréstimos mal parados, o plano de reestruturação incide sobre o tratamento das posições em risco objeto de imparidade, com a criação de uma nova unidade de correção. Essa unidade será dedicada à reestruturação das posições em risco que são objeto de imparidade. Beneficiará dos conhecimentos especializados de 30 a 50 gerentes de relacionamento corretivos (78). A taxa de empréstimos mal parados atingirá […]% a nível do grupo em 2015 ([…]% em 2015 para o mercado interno grego (79)) e, em seguida, começará a diminuir, com uma taxa prevista de […]% no final do período de reestruturação (80) (30 % na Grécia antes da remissão de dívidas). As imparidades dos empréstimos do Banco da Grécia irão diminuir de 1 652 milhões de euros em 2013 para […] milhões de euros em 2018 (81), devido à recuperação da economia grega.
(110)
A melhoria da eficiência operacional, a redução da margem de juro líquida, e a diminuição do custo do risco irão permitir que o Banco seja rentável na Grécia a partir de 2015. O Banco prevê que, a um nível consolidado, as suas perdas ascendam a […] milhões de euros em 2014 e a […] milhões de euros em 2015, e que os seus lucros ascendam a […] milhões de euros, […] milhões de euros e […] milhões de euros em 2016, 2017 e 2018, respetivamente (82). O retorno do capital próprio consolidado atingirá […]% em 2018 (83). Este nível de rentabilidade será impulsionado sobretudo pelo mercado grego (com um retorno do capital próprio de […]% no final do período de reestruturação) enquanto que […] e […] irão registar níveis mais baixos de rentabilidade (de […]% e […]%, respetivamente).
2.4.2. Atividades bancárias internacionais
(111)
O Banco já começou a desalavancar e a reestruturar a sua rede internacional. Já vendeu filiais na Turquia (Eurobank Tefken) e na Polónia (EFG Polónia). O défice comercial, isto é, a diferença entre o montante em dívida dos depósitos e o montante em dívida dos empréstimos para uma determinada filial, da restante rede internacional caiu de 1,7 mil milhões de euros em 2010 para 0.8 mil milhões de euros, enquanto que os custos operacionais foram reduzidos em 9 % entre 2010 e 2012 (84).
(112)
O Banco irá continuar a reestruturar e a desalavancar a sua rede internacional. Em especial, o Banco comprometeu-se a reduzir a dimensão da sua carteira de ativos internacionais para 8,77 mil milhões de euros até 30 de junho de 2017. O Banco comprometeu-se também a reduzir ainda mais essa carteira para 3,5 mil milhões de euros caso seja necessário que o FEFG injete mais de mil milhões de euros no próximo aumento de capital social.
(113)
Uma opção explorada pelo Banco no plano de reestruturação para cumprir essa meta é a venda das suas atividades no […] (85).
(114)
Essas alienações representavam […]% dos ativos externos do Banco em 31 de dezembro de 2012. Os ativos externos ascenderiam, por conseguinte, a […] mil milhões de euros em 31 de dezembro de 2018, com uma rede internacional centrada em […] e […].
(115)
O plano de reestruturação salienta a necessidade de reduzir a dependência das filiais estrangeiras da sua empresa-mãe grega no que diz respeito às necessidades de financiamento e a continuar a salvaguardar a posição de capital do Banco.
(116)
Para esse efeito, o Banco tenciona implementar um programa de redução de custos significativo na rede internacional, […]. Em […], por exemplo, serão encerradas […] sucursais enquanto que os efetivos irão diminuir em […] trabalhadores de 31 de dezembro de 2012 até à venda da filial em […]] (86).
(117)
O Banco irá reduzir o seu financiamento total às filiais estrangeiras, passando de 2 mil milhões de euros em 2012 para […] em 2018 (87), enquanto que o retorno do capital próprio atingirá […]% e […]% em […] e […], respetivamente.
2.4.3. Atividades não bancárias: venda da atividade seguradora e de atividades imobiliárias
(118)
O Banco reduziu a sua propriedade na filial de bens imóveis Eurobank Properties para abaixo de 35 %, por meio de um aumento de capital social, com um impacto positivo no rácio de fundos próprios de base do Banco (88). O Banco irá alienar totalmente esta filial até 31 de dezembro de 2018.
(119)
O Banco também tenciona vender as suas filiais de seguros até […].
2.4.4. Mobilização de capital privado e contribuição dos atuais acionistas e credores subordinados
(120)
O Banco conseguiu mobilizar capital no mercado, reduzindo assim o auxílio estatal de que o Banco necessitava.
(121)
Os acionistas foram fortemente diluídos pela recapitalização da primavera de 2013, uma vez que o FEFG recebeu 98,56 % das ações do Banco, deixando os acionistas preexistentes com uma participação de apenas 1,44 %. Por conseguinte, o FEFG assumiu o pleno controlo do Banco em junho de 2013. Nenhum dividendo foi pago em numerário desde 2008.
(122)
Em fevereiro de 2012, o Banco propôs a reaquisição de instrumentos híbridos aos investidores privados, a um preço compreendido entre os 40 % e os 50 % do seu valor nominal. Esse preço de resgate foi determinado com base no valor de mercado dos instrumentos e continha um prémio de não mais de dez pontos percentuais, que foi acrescentado para incentivar os investidores a participar no resgate. Esta proposta foi aceite para praticamente 50 % do valor nominal total dos instrumentos que, após dedução dos custos da operação em causa, deixou o Banco com um lucro de 248 milhões de euros (89).
(123)
Em maio de 2013, o Banco anunciou outro exercício de gestão do passivo. O Banco ofereceu aos detentores de dívida a oportunidade de converterem os seus títulos de nível 1 inferior e de nível 2 inferior, com um montante em dívida de 662 milhões de euros, em ações ordinárias ao par. O preço de conversão foi fixado de modo a corresponder ao preço de subscrição pago pelo FEFG na recapitalização da primavera de 2013 (90). A taxa de aceitação foi de 48 %. Uma vez que os titulares de obrigações de nível 1 inferior e de nível 2 inferior converteram os seus valores mobiliários em instrumentos subordinados inferiores sem contrapartida em numerário, o capital mobilizado atingiu os 317 milhões de euros.
(124)
Como consequência das duas reaquisições, a reserva de dívida híbrida e subordinada diminuiu, passando de 1 045 milhões de euros em 31 de dezembro de 2011 para 283 milhões de euros em 31 de dezembro de 2013 (91).
2.5. COMPROMISSOS DAS AUTORIDADES GREGAS
(125)
A Grécia assumiu o compromisso de que o Banco e as suas filiais implementarão o plano de reestruturação apresentado em 16 de abril de 2014 e assumiu outros compromissos relativos à implementação do plano de reestruturação («Compromissos»). Os Compromissos, enumerados no anexo I, são resumidos na presente secção.
(126)
Em primeiro lugar, a Grécia assumiu o compromisso de que o Banco irá reestruturar as suas atividades comerciais na Grécia, fixando um número máximo de sucursais e de trabalhadores, bem como um montante máximo de custos totais que devem ser respeitados em 31 de dezembro de 2017 (92).
(127)
A Grécia assumiu também o compromisso de que o Banco irá reduzir o custo dos depósitos mobilizados na Grécia e irá respeitar um rácio de empréstimos líquidos/depósitos máximo até 31 de dezembro de 2017 (93).
(128)
No que diz respeito às filiais estrangeiras do Banco, a Grécia assumiu o compromisso de que o Banco não irá fornecer apoio ao capital adicional, a menos que estejam reunidas condições predefinidas. A Grécia assumiu também o compromisso de que o Banco irá desalavancar significativamente os seus ativos internacionais até 30 de junho de 2018 (94).
(129)
A Grécia assumiu o compromisso de que o Banco irá alienar as suas atividades seguradoras, a sua filial imobiliária e uma série de valores mobiliários e irá reduzir a dimensão da sua carteira de ações e participações privadas. Além disso, o Banco não irá adquirir valores mobiliários que não possuam qualificação de investimento, com exceções limitadas (95).
(130)
A Grécia assumiu vários compromissos relacionados com governo das empresas do Banco. Comprometeu-se a limitar a remuneração dos trabalhadores e gestores do Banco, para fazer com que o Banco cumpra a legislação grega em matéria do governo das empresas e crie uma estrutura organizacional eficaz e adequada (96).
(131)
A Grécia assumiu também o compromisso de que o Banco irá reforçar a sua política de crédito, a fim de impedir qualquer discriminação em qualquer fase do processo de crédito e garantir que as decisões de concessão e de reestruturação de empréstimos visam maximizar a rentabilidade do Banco. A Grécia assumiu o compromisso de que o Banco irá melhorar a monitorização do risco de crédito, bem como a reestruturação de empréstimos (97).
(132)
Vários compromissos lidam com as operações do Banco com mutuários associados. Estes compromissos visam garantir que o Banco não se afasta de práticas bancárias prudentes na concessão ou reestruturação de empréstimos concedidos aos seus trabalhadores, gestores e acionistas, bem como a entidades públicas, partidos políticos e empresas de comunicação social (98).
(133)
Por último, a Grécia comprometeu-se a impor restrições adicionais ao Banco, tais como uma proibição de pagamento de cupões e de dividendos, uma proibição de aquisição e uma proibição de publicidade (99).
(134)
Esses compromissos serão monitorizados até 31 de dezembro de 2018 por um mandatário responsável pelo acompanhamento.
(135)
Separadamente, no âmbito do atual aumento de capital do Banco, uma vez que o FEFG está a apoiar o aumento de capital, a Grécia assumiu o compromisso de implementar as medidas previstas no artigo 6.o-A da Lei do FEFG, com a redação que lhe foi dada em 30 de março de 2014, uma disposição que visa conceder o montante residual do défice de capital de uma instituição de crédito aos titulares dos seus instrumentos de capital e outros passivos subordinados, consoante necessário, antes de proceder a qualquer injeção de capital pelo FEFG.
3. MOTIVOS PARA DAR INÍCIO AO PROCEDIMENTO FORMAL DE INVESTIGAÇÃO
3.1. MOTIVOS PARA DAR INÍCIO AO PROCEDIMENTO FORMAL DE INVESTIGAÇÃO RELATIVO À PRIMEIRA RECAPITALIZAÇÃO PONTE
(136)
Em 27 de julho de 2012, a Comissão deu início ao procedimento formal de investigação a fim de verificar se as condições da Comunicação relativa aos bancos de 2008 (100) foram cumpridas no que diz respeito à adequação, necessidade e proporcionalidade da primeira recapitalização ponte fornecida pelo FEFG a favor do Banco (medida B1).
(137)
No que respeita à adequação da medida, tendo em conta o facto de que o auxílio veio após uma recapitalização prévia e um auxílio à liquidez, e tendo em conta o período de emergência prolongado, a Comissão manifestou dúvidas sobre se tinham sido adotadas pelo Banco todas as ações possíveis para evitar a necessidade de auxílio no futuro (101). Além disso, a Comissão não ficou esclarecida sobre quem controlaria o Banco após a primeira recapitalização ponte ter sido substituída por uma recapitalização permanente (102), uma vez que o Banco podia ficar sob o controlo do Estado ou de acionistas privados minoritários. A Comissão observou que gostaria de assegurar que a qualidade da gestão do Banco e, nomeadamente, o seu processo de empréstimo não venham a deteriorar-se em qualquer dos casos.
(138)
No que respeita à necessidade da primeira recapitalização ponte, no considerando 66 da decisão de início do procedimento Eurobank, a Comissão questionou se tinham sido adotadas todas as medidas possíveis para evitar que o Banco necessitasse novamente de auxílio no futuro. Além disso, uma vez que o período de duração da recapitalização ponte era incerto, a Comissão não pôde concluir se era suficiente e respeitava os princípios de remuneração e repartição de encargos no âmbito das regras em matéria de auxílio estatal. Além disso, dado que os termos da conversão da primeira recapitalização ponte numa recapitalização permanente não eram conhecidos à data em que foi adotada a decisão de início do procedimento Eurobank, a Comissão não pôde avaliá-los.
(139)
No que respeita à proporcionalidade da medida, a Comissão manifestou dúvidas sobre se as salvaguardas (proibição de publicidade, proibição de pagamento de cupões e dividendos, proibição do exercício de opção de compra e proibição de resgate, como descrito no considerando 71 da decisão de início do procedimento Eurobank) eram suficientes em relação à primeira recapitalização ponte. Além disso, no considerando 72 da decisão de início do procedimento Eurobank, a Comissão expôs que poderiam ser causadas distorções da concorrência pela falta de regras que impeçam o FEFG de coordenar todos os quatro maiores bancos gregos (a saber, o Banco, o Alpha Bank, o BNG e o Piraeus), assim como a ausência de salvaguardas adequadas para evitar que partilhem informação comercialmente sensível. A Comissão, por conseguinte, propôs a nomeação de um mandatário responsável pelo acompanhamento, que estaria fisicamente presente no Banco.
3.2. MOTIVOS PARA DAR INÍCIO AO PROCEDIMENTO FORMAL DE INVESTIGAÇÃO RELATIVO AO NEA PROTON BANK
(140)
Em 26 de julho de 2012, a Comissão deu início ao procedimento formal de investigação a fim de verificar se a intervenção de 1 122 milhões de euros pelo regime de resolução do FGDIG (medida NP1), bem como a injeção de capital de 250 milhões de euros pelo FEFG e as injeções de capital pelo FEFG perfazendo um total de 300 milhões de euros (medida NP2) a favor do Nea Proton Bank cumpriam os critérios gerais de compatibilidade e os requisitos da Comunicação relativa aos bancos de 2008, da Comunicação relativa à recapitalização (103) e da Comunicação relativa à reestruturação (104) (restabelecimento da viabilidade a longo prazo, repartição de encargos e limitação do auxílio a um mínimo necessário, e limitação das distorções da concorrência).
(141)
No que respeita à adequação das medidas, a Comissão afirmou que essas medidas eram adequadas enquanto auxílio de emergência.
(142)
No que respeita à necessidade das medidas, a Comissão observou que a intervenção do regime de resolução do FGDIG era necessária tanto no montante como na forma, ao passo que as injeções de capital pelo FEFG eram necessárias apenas na sua forma. Contudo, no que respeita ao montante das injeções de capital pelo FEFG, no considerando 59 da decisão de início do procedimento Nea Proton, a Comissão manifestou dúvidas sobre se o Nea Proton Bank seria capaz de restabelecer a sua viabilidade a longo prazo de forma autónoma e se uma reestruturação autónoma era a opção menos onerosa disponível. Além disso, nos considerandos 60 e 61 da decisão de início do procedimento Nea Proton, a Comissão declarou que a incapacidade de o Nea Proton Bank remunerar suficientemente a recapitalização pelo FEFG criou dúvidas sobre se era um banco fundamentalmente sólido e, consequentemente, desencadeou a necessidade de uma reestruturação profunda.
(143)
No que diz respeito à proporcionalidade das medidas, a Comissão considerou que as mesmas eram proporcionadas enquanto auxílio de emergência.
(144)
No que diz respeito ao restabelecimento da viabilidade a longo prazo do Nea Proton Bank, no considerando 65 da decisão de início do procedimento Nea Proton, a Comissão manifestou dúvidas sobre se o banco poderia tornar-se viável numa base autónoma.
(145)
A Comissão duvidava que a reestruturação proposta fosse suficiente em comparação com a profundidade da reestruturação necessária, tendo em conta a ausência de remuneração suficiente.
3.3. MOTIVOS PARA DAR INÍCIO AO PROCEDIMENTO FORMAL DE INVESTIGAÇÃO RELATIVO AO NEW TT BANK
(146)
Em 6 de maio de 2013, a Comissão deu início ao procedimento formal de investigação para verificar se o financiamento de 4,1 mil milhões de euros do défice de financiamento para as atividades transferidas do TT Bank para o New TT Bank (medida NTT1), a injeção de capital de 500 milhões de euros pelo FEFG no New TT Bank (medida NTT2), a injeção de capital de 224,96 milhões de euros sob a forma de ações preferenciais ao abrigo do regime de apoio aos bancos gregos no TT Bank (medida TT) e a intervenção de 0,68 mil milhões de euros pelo regime de resolução do FGDIG a favor dos ativos do T Bank que foram transferidos para o TT Bank (medida T) cumpriam com os critérios gerais de compatibilidade e os requisitos da Comunicação relativa aos bancos de 2008, da Comunicação relativa à recapitalização e da Comunicação relativa à reestruturação (restabelecimento da viabilidade a longo prazo, repartição de encargos e limitação do auxílio ao mínimo necessário, e limitação das distorções de concorrência).
(147)
A Comissão considerou que ambas as medidas, NTT2 e NTT1, eram adequadas e necessárias na sua forma enquanto auxílio de emergência. No que diz respeito à necessidade da medida NTT2 em termos do seu montante, a Comissão, duvidando da viabilidade a longo prazo do New TT Bank numa base autónoma, considerou que a reestruturação numa base autónoma podia não ser a única e menos onerosa opção disponível (105). No que se refere à remuneração destas medidas, a Comissão afirmou que a cobertura do défice de financiamento era um custo definitivo sem compensação pelas receitas futuras que desencadeava a necessidade de uma reestruturação profunda (106).
(148)
No que diz respeito à proporcionalidade das medidas, a Comissão considerou que as medidas NTT2 e NTT1 eram proporcionadas enquanto auxílio de emergência a curto prazo mas, no considerando 79 da decisão de início do procedimento New TT, exigiu que fossem introduzidas rapidamente medidas que limitassem as repercussões negativas.
(149)
No que diz respeito à compatibilidade da medida T, a Comissão já a tinha aprovado temporariamente enquanto auxílio de emergência em 16 de maio de 2012 na sua Decisão sobre a resolução do T Bank («Decisão T Bank») (107), mas não podia conceder uma aprovação definitiva do auxílio às atividades do T Bank que foram transferidas para o TT Bank. A Comissão prolongou na decisão de início do procedimento New TT (108) a autorização da medida como auxílio de emergência até tomar uma decisão final sobre uma versão atualizada do plano de reestruturação do TT Bank.
(150)
No que se refere à compatibilidade destas medidas com a Comunicação relativa à reestruturação, a Comissão tinha dúvidas sobre se o New TT Bank iria restabelecer a sua viabilidade a longo prazo numa base autónoma. Este ceticismo baseou-se no número limitado de medidas propostas a serem adotadas pelo New TT Bank para gerar lucros no futuro, na incerteza do regime voluntário de reforma antecipada no que diz respeito à calendarização e à taxa de aceitação pelos trabalhadores, na ausência de novas medidas para reduzir os custos de pessoal, na falta de medidas de racionalização da rede de sucursais após a aquisição do T Bank e na deficiência concomitante para explorar sinergias potenciais (109).
(151)
Nos considerandos 90 e 91 da decisão de início do procedimento New TT, a Comissão manifestou preocupações sobre se a ambiciosa diminuição das margens de juro nos depósitos existentes e o aumento das margens de empréstimo na produção de novos empréstimos podiam ser implementados sem que o New TT Bank perdesse uma quantidade significativa de clientes e sem que fizesse empréstimos de risco. Além disso, a Comissão tinha dúvidas sobre se o New TT Bank iria duplicar a sua carteira de empréstimos às empresas como previsto e se, tendo em conta a falta de conhecimentos especializados, poderia alcançar a forte taxa de crescimento prevista dos resultados líquidos de juros.
(152)
Por conseguinte, no considerando 95 da decisão de início do procedimento New TT, a Comissão considerou que a reintegração do TT Bank numa empresa financeira viável e de maior dimensão aumentaria as perspetivas de viabilidade do New TT Bank, uma vez que permitiria a racionalização dos custos, a reapreciação dos depósitos e novos empréstimos, e a oferta de uma gama mais ampla de produtos.
(153)
Como o New TT Bank manteve as atividades económicas anteriormente desenvolvidas no TT Bank, incluindo as do T Bank, a Comissão deu início a um procedimento formal de investigação sobre se as medidas T e TT ofereceram uma solução de longo prazo para a viabilidade do New TT Bank e convidou as partes interessadas a apresentarem as suas observações.
(154)
No que respeita à repartição de encargos, a Comissão considerou que a reestruturação numa base autónoma tinha inflacionado os custos da reestruturação e, por conseguinte, tinha dúvidas sobre se o auxílio estatal tinha sido limitado ao mínimo necessário. Além disso, a Comissão observou que, apesar do facto de ter sido alcançada uma repartição suficiente de encargos dos acionistas e detentores de dívida subordinada que foi, provavelmente, a máxima possível, a ausência de remuneração desencadeou a necessidade de uma reestruturação profunda, tanto em termos de medidas de viabilidade como em termos de medidas destinadas a limitar as distorções da concorrência. A Comissão observou também que o facto de uma grande parte das perdas incorridas ter resultado da renúncia da dívida a favor do Estado justificava uma remuneração inferior (110).
(155)
No que diz respeito às distorções da concorrência, a Comissão observou que o enorme montante de auxílio recebido pelo TT Bank, as atividades transferidas do T Bank e a ausência de remuneração apelaram a uma reestruturação profunda e a uma redução da presença do New TT Bank no mercado. Além disso, embora as perdas tenham resultado essencialmente da exploração de GGB, a Comissão observou que o TT Bank tinha detido mais GGB do que outros bancos gregos em proporção à sua dimensão e considerou que isso refletia uma assunção de riscos inadequada (111). Por último, observou que, apesar do New TT Bank se ter mantido no mercado quase como o TT Bank antes dele, as distorções da concorrência seriam limitadas, dada a sua dimensão relativamente pequena e a ausência de atividades no estrangeiro. Contudo, a Comissão tinha dúvidas de que tivessem sido adotadas medidas suficientes para limitar distorções indevidas da concorrência e considerou que uma proibição de liderança de preços e outras medidas comportamentais podem ser necessárias (112).
4. OBSERVAÇÕES DAS PARTES INTERESSADAS SOBRE O PROCEDIMENTO FORMAL DE INVESTIGAÇÃO RELATIVO À PRIMEIRA RECAPITALIZAÇÃO PONTE
OBSERVAÇÕES DE UM BANCO GREGO
(156)
Em 3 de janeiro de 2013, a Comissão recebeu as observações apresentadas por um banco grego sobre a decisão de início do procedimento Eurobank. Este banco grego comentou que a recapitalização dos bancos gregos pelo FEFG constitui, em princípio, um passo positivo no sentido de se alcançar um sistema bancário mais saudável e viável e não formulou nenhuma objeção à recapitalização do Eurobank.
(157)
No entanto, apesar de manifestar todo o seu apoio ao princípio da recapitalização dos bancos gregos pelo FEFG explicou que, a fim de minimizar as distorções da concorrência e evitar a discriminação, esperava que a recapitalização pelo FEFG estivesse aberta a todos os bancos que operam na Grécia em condições semelhantes.
5. OBSERVAÇÕES DA GRÉCIA SOBRE OS PROCEDIMENTOS FORMAIS DE INVESTIGAÇÃO
5.1. OBSERVAÇÕES DA GRÉCIA SOBRE O PROCEDIMENTO FORMAL DE INVESTIGAÇÃO RELATIVO À PRIMEIRA RECAPITALIZAÇÃO PONTE
(158)
Em 5 de setembro de 2012, a Grécia apresentou observações que haviam sido elaboradas pelo Banco da Grécia e pelo FEFG sobre a decisão de início do procedimento Eurobank.
5.1.1. Observações elaboradas pelo Banco da Grécia
(159)
No que se refere à adequação da primeira recapitalização ponte, o Banco da Grécia observou que o montante de 18 mil milhões de euros de capital com que o FEFG recapitalizou os quatro maiores bancos gregos em maio de 2012 foi inferior ao montante final necessário para que os bancos progressivamente atingissem e mantivessem um rácio de fundos próprios de base fixado em 10 % até junho de 2012, e um rácio de fundos próprios de base fixado em 7 % no âmbito de um cenário de esforço adverso de três anos. Registou também que a primeira recapitalização ponte era temporária, uma vez que o processo de recapitalização seria concluído com os aumentos de capital social destes quatro bancos.
(160)
O Banco da Grécia também observou que a recapitalização dos maiores bancos gregos constitui uma parte integrante da reestruturação a longo prazo do setor bancário grego. Fez notar que, quando um banco permanece nas mãos do setor privado, a gestão permanecerá provavelmente a mesma, enquanto que se um banco se tornar propriedade do Estado (isto é, detido pelo FEFG), o FEFG pode nomear uma nova gestão que, em todo o caso, será avaliada pelo Banco da Grécia. O Banco da Grécia referiu que avalia o quadro de governo das empresas, a adequação da gestão e o perfil de risco de cada banco, numa base permanente, a fim de garantir que não sejam assumidos riscos excessivos. Salientou também que o FEFG já tinha nomeado representantes no Conselho de Administração dos bancos recapitalizados.
(161)
No que diz respeito à necessidade da primeira recapitalização ponte, o Banco da Grécia observou que a recapitalização do Banco foi limitada de forma a assegurar que os requisitos mínimos de fundos próprios então aplicáveis (8 %) eram cumpridos. Afirmou igualmente que o período prolongado de tempo anterior às recapitalizações se deveu à deterioração abrupta do ambiente operacional da Grécia e ao impacto do programa PSI, à complexidade de todo o projeto e à necessidade de maximizar a participação dos investidores privados nos aumentos de capital social.
(162)
No que se refere à proporcionalidade da primeira recapitalização ponte, o Banco da Grécia referiu que a implementação integral do plano de reestruturação a ser apresentado à Comissão está salvaguardada pelo facto de que a suspensão dos direitos de voto do FEFG será levantada se, nomeadamente, o plano de reestruturação for substancialmente violado. O Banco da Grécia também observou que as dificuldades do Banco não se deveram a uma subestimação dos riscos pela gestão do Banco ou a ações comerciais agressivas.
5.1.2. Observações elaboradas pelo FEFG
(163)
No que se refere à adequação da primeira recapitalização ponte, a fim de resolver a questão das eventuais interferências estatais se o Estado conceder montantes elevados de auxílio estatal através do FEFG e o FEFG tiver plenos direitos de voto, o FEFG declarou que os bancos financiados por ele não são considerados entidades públicas ou sob o controlo do Estado e que não seriam controlados pelo Estado após terem sido permanentemente recapitalizados pelo FEFG. O FEFG referiu que é uma entidade jurídica de direito privado, inteiramente independente e com autonomia de decisão. Não está sujeito a controlo do Governo, nos termos do artigo 16.o-C, n.o 2, da Lei do FEFG, segundo o qual as instituições de crédito a que o FEFG forneceu apoio ao capital não fazem parte do setor público em geral. Referiu-se também à estrutura de direção do FEFG.
(164)
No que diz respeito à intervenção do FEFG na gestão do Banco, o FEFG notou que iria respeitar a autonomia do Banco e não interferir com a sua gestão corrente, dado que o seu papel se limita ao que está previsto na Lei do FEFG. Declarou que não haveria qualquer interferência ou coordenação do Estado e que as decisões do Banco sobre o processo de empréstimo (nomeadamente em matéria de garantias, fixação de preços e solvabilidade dos mutuários) seriam tomadas com base em critérios comerciais.
(165)
O FEFG salientou que a Lei do FEFG e o acordo de pré-subscrição estabelecem salvaguardas adequadas a fim de impedir que os acionistas privados existentes assumam riscos excessivos. Chamou a atenção para elementos como i) a nomeação de representantes do FEFG como membros independentes não-executivos do Conselho de Administração do Banco e a sua presença nos comités, ii) o FEFG efetuar as devidas diligências no Banco e iii) o facto de, após a recapitalização final, os seus direitos de voto serem restringidos apenas enquanto o Banco cumprir com os termos do plano de reestruturação.
(166)
No que diz respeito à necessidade da primeira recapitalização ponte e, especificamente, no que diz respeito ao nível de remuneração do auxílio, o FEFG declarou que a remuneração foi acordada com os representantes da Comissão, do BCE e do FMI. Esse nível acordado teve em conta que a primeira recapitalização ponte seria convertida numa recapitalização permanente antes de 30 de setembro de 2012, prazo que foi fixado em março de 2012 no MPEF entre a Comissão, o BCE e o FMI, e a Grécia.
(167)
No que se refere à proporcionalidade da primeira recapitalização ponte, o FEFG observou que as medidas por ele adotadas, como as descritas no considerando 165 da presente decisão, são salvaguardas suficientes, tendo em conta os montantes elevados de auxílio recebido e o período de emergência prolongado. Além disso, o FEFG declarou que existem medidas adequadas em vigor, a fim de garantir que os bancos em que o FEFG participa não partilhem informação comercialmente sensível entre eles. Essas medidas incluem a nomeação de diferentes representantes do FEFG para esses bancos, os mandatos concedidos a esses representantes que protegem especificamente contra a troca de informações de um representante para outro e instruções internas claras aos referidos agentes para que não transmitam informações comercialmente sensível dos bancos. Além disso, o FEFG declarou não exercer os seus direitos no que se refere aos bancos de uma forma que possa impedir, restringir, distorcer ou reduzir de forma significativa ou dificultar a concorrência efetiva. Por último, o FEFG sublinhou que os membros do seu Conselho de Administração e os seus trabalhadores estão sujeitos a regras de confidencialidade estritas e deveres fiduciários e estão vinculados pelas disposições relativas ao segredo profissional no que respeita aos seus assuntos.
5.2. OBSERVAÇÕES DA GRÉCIA SOBRE O PROCEDIMENTO FORMAL DE INVESTIGAÇÃO RELATIVO AO NEA PROTON BANK
(168)
Em 5 de setembro de 2012, a Grécia apresentou observações que haviam sido elaboradas pelo Banco da Grécia e pelo FEFG sobre a decisão de início do procedimento Nea Proton.
5.2.1. Observações elaboradas pelo Banco da Grécia
(169)
O Banco da Grécia observou que o Nea Proton Bank, enquanto instituição de crédito intercalar detida pelo FEFG, não podia fornecer um plano de negócios a longo prazo numa base autónoma. Além disso, o Banco da Grécia notou que segue de perto a implementação do plano de negócios elaborado pelo FEFG para o Nea Proton Bank e apresentado à Comissão, a fim de garantir que o Nea Proton Bank pudesse ser vendido no prazo previsto por lei.
(170)
No que respeita à rentabilidade da taxa de crescimento, o Banco da Grécia salientou que a maior parte do crescimento estava prevista ocorrer durante 2013 (quando se esperava que o resultado líquido de juros aumentasse para 55,3 milhões de euros, em comparação com os 22,7 milhões de euros de 2012), que resultaria sobretudo da redução das despesas totais com juros e seria o resultado de dois fatores: um refinanciamento dos depósitos a prazo que costumavam gerar altos rendimentos em melhores condições e uma redução de 30 % do montante total em dívida dos depósitos durante a primeira metade de 2012. Além disso, o Banco da Grécia destacou o facto de que a partir de 2013, os valores do resultado líquido de juros se movimentariam sem grandes dificuldades e não suscitariam quaisquer dúvidas quanto à capacidade do Nea Proton Bank para atingir o objetivo.
5.2.2. Observações elaboradas pelo FEFG
(171)
No que se refere à necessidade das medidas a favor do Nea Proton Bank, o FEFG observou que o Banco da Grécia é a autoridade pertinente para decidir sobre qualquer medida de resolução e que o FEFG injetou o capital mínimo exigido para efeitos regulamentares.
(172)
No que diz respeito ao restabelecimento da viabilidade a longo prazo do Nea Proton Bank, o FEFG fez referência ao quadro de resolução ao abrigo do qual o FEFG devia vender o Nea Proton Bank no prazo de dois anos e concordou com a Comissão que o Nea Proton Bank poderia ser parte integrante de uma entidade viável e de maiores dimensões. Embora o plano de reestruturação do Nea Proton Bank se tenha baseado num modelo «de base autónoma», o FEFG explicou que o seu objetivo consistia em facilitar a venda do referido banco, melhorando a sua atratividade para os investidores e os seus resultados financeiros. O FEFG comentou que as injeções de capital não só permitiram que o Nea Proton Bank respeitasse o rácio mínimo de adequação dos fundos próprios como também melhoraram a sua situação financeira e a sua atratividade para qualquer futura fusão com outros pequenos bancos. O FEFG notou igualmente que a injeção de capital adicional tinha sido necessária para cobrir as perdas por imparidade relacionadas com o programa PSI e o aumento das despesas de provisão para empréstimos.
(173)
O FEFG observou que o Nea Proton Bank tinha melhorado o seu custo de financiamento e a fidelidade dos depósitos. A dependência do Nea Proton Bank do Eurossistema diminuiu em 2012 e o banco tinha melhorado a sua posição de liquidez. A injeção de capital adicional tinha contribuído para reduzir as taxas de juro sobre depósitos e para melhorar as margens da taxa de juro. O Nea Proton Bank já tinha reapreciado parte da sua carteira de empréstimos, utilizando preços com base no risco com taxas de juro muito superiores ao custo de financiamento. Além disso, a taxa de crescimento prevista do resultado líquido de juros ocorreria com uma expansão conservadora no segmento de mercado das empresas e através da melhoria da qualidade da carteira.
(174)
O FEFG observou que o Nea Proton Bank tinha reduzido significativamente os seus custos operacionais em 2012, que as suas duas únicas filiais cessariam operações, que a sua participação nas corretoras de seguros estava a ser muito reduzida e que as suas atividades de negociação por conta própria terminariam.
(175)
Por último, o FEFG observou que as distorções da concorrência seriam reduzidas dada a pequena quota do Nea Proton Bank no total dos ativos bancários na Grécia e o facto de que o banco não estava a considerar uma angariação de depósitos agressiva.
5.3. OBSERVAÇÕES DA GRÉCIA SOBRE O PROCEDIMENTO FORMAL DE INVESTIGAÇÃO RELATIVO AO NEW TT BANK
(176)
Em 19 de julho de 2013, o Ministério das Finanças apresentou observações sobre a decisão de início do procedimento New TT.
(177)
No que respeita à necessidade da medida NTT1, o Ministério das Finanças acrescentou que o valor exato dos ativos e passivos que foram transferidos para o New TT Bank foi definido com base no relatório dos auditores externos, em conformidade com o artigo 63.o-E, n.o 6, da Lei n.o 3601/2007.
(178)
No que respeita à necessidade da medida NTT2, o Ministério das Finanças alegou que o segundo programa de ajustamento para a Grécia (segunda revisão-maio de 2013) exigia a venda do New TT Bank a terceiros até 15 de julho de 2013.
(179)
No que se refere à remuneração das medidas de NTT1 e NTT2, o Ministério das Finanças notou que o FEFG, que preenche o défice de financiamento até 31 de dezembro de 2013 em vez do FGDIG, obtém um direito preferencial sobre os outros credores não garantidos no caso da liquidação dos ativos que permaneceram propriedade do TT Bank, e que apenas as reivindicações dos trabalhadores para receber 50 % da sua remuneração se classificam antes do direito do FEFG. Por conseguinte, observou que o produto da liquidação desses ativos beneficiará sobretudo o FEFG e reduzirá assim os custos suportados pelo Estado.
(180)
No que diz respeito ao restabelecimento da viabilidade a longo prazo do New TT Bank, o Ministério das Finanças observou que, enquanto instituição de crédito intercalar, o New TT Bank tinha de ser vendido no prazo de dois anos a contar do seu estabelecimento, em conformidade com o artigo 63.o-E da Lei n.o 3601/2007. A venda do New TT Bank seria, em conformidade com o MPEF de maio de 2013, concluída até 15 de julho de 2013, garantindo assim a viabilidade a longo prazo das suas atividades.
6. APRECIAÇÃO DO AUXÍLIO RELACIONADO COM AS EMPRESAS ADQUIRIDAS
6.1. APRECIAÇÃO DO AUXÍLIO RELACIONADO COM O NEA PROTON BANK
6.1.1. Existência e montante do auxílio
(181)
A Comissão deve estabelecer a existência de auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado. De acordo com essa disposição, considera-se auxílio estatal qualquer auxílio concedido por um Estado-Membro ou proveniente de recursos estatais, independentemente da forma que assuma, que falseie ou ameace falsear a concorrência pelo favorecimento de determinadas empresas ou a produção de determinadas mercadorias, na medida em que afete as trocas comerciais entre Estados-Membros.
6.1.1.1. Existência de auxílio nas medidas concedidas ao abrigo do regime de apoio aos bancos gregos (medidas Pr1, Pr2 e Pr3)
(182)
A injeção de 80 milhões de euros de capital pelo Estado grego no Proton Bank em maio de 2009 (medida Pr1), os títulos de dívida pública grega no montante de 78 milhões de euros obtidos pelo Proton Bank em abril de 2009 (medida Pr2) e a garantia estatal dada ao Proton Bank para as obrigações emitidas com um valor nominal de 149,4 milhões de euros em julho de 2010 (medida Pr3) foram concedidos ao abrigo do regime de apoio aos bancos gregos (113). Na decisão que aprova esse regime, a Comissão concluiu que as medidas concedidas ao abrigo desse regime constituiriam auxílio estatal.
(183)
Tal como se conclui no considerando 38 da decisão de início do procedimento Nea Proton, o Nea Proton Bank mantém as atividades económicas do Proton Bank. As medidas Pr1, Pr2 e Pr3 beneficiaram o Nea Proton Bank, uma vez que contribuíram para a estabilização e a manutenção das atividades económicas que lhe foram transferidas e que de outra forma deixariam de existir. Por conseguinte, a Comissão considera que estas beneficiaram as atividades económicas transferidas para o Nea Proton Bank.
6.1.1.2. Existência de auxílio na cobertura do défice de financiamento do Nea Proton Bank (medida NP1)
(184)
Nos considerandos 31 a 37 da decisão de início do procedimento Nea Proton, a Comissão já estabeleceu que a medida NP1, a intervenção pelo regime de resolução do FGDIG e pelo FEFG para cobrir o défice de financiamento, constitui um auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado. No considerando 38 da mesma decisão, a Comissão considerou o Nea Proton Bank o beneficiário económico dessa medida, uma vez que o Nea Proton Bank mantém a atividade económica do Proton Bank que continua a existir em virtude do auxílio recebido.
6.1.1.3. Existência de auxílio na injeção de capital social inicial pelo FEFG e injeção de capital social adicional pelo FEFG em 2012 (medida NP2)
(185)
Nos considerandos 41 a 43 da decisão de início do procedimento Nea Proton, a Comissão já estabeleceu que a injeção de capital de 250 milhões de euros pelo FEFG e as injeções de capital adicionais previstas no momento dessa decisão, num total de 300 milhões de euros, constituíram auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado. Tal como referido no considerando 93 da presente decisão, fora os possíveis 300 milhões de euros adicionais de capital, o FEFG acabou por contribuir com mais 265 milhões de euros em 2012, o que eleva o total do auxílio de recapitalização em 2011 e 2012 para 515 milhões de euros (medida NP2).
6.1.1.4. Existência de auxílio na injeção de capital pelo FEFG no Nea Proton Bank antes da sua venda ao Banco (NP3)
(186)
A Comissão considera que a injeção de capital pelo FEFG no Nea Proton Bank antes da sua venda ao Banco, no valor de 395 milhões de euros, constitui auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado.
(187)
A injeção de capital foi fornecida pelo FEFG, que é uma entidade criada e financiada pela Grécia para apoiar os bancos, pelo que foi efetuada utilizando recursos estatais. Além disso, a medida é seletiva por natureza, uma vez que a injeção de capital só beneficia o Nea Proton Bank.
(188)
Além disso, a intervenção fornece ao Nea Proton Bank uma clara vantagem, uma vez que permite que as suas atividades bancárias se mantenham vivas. Sem a injeção de capital, o Nea Proton Bank, que tinha capitais profundamente negativos, teria entrado em falência. Em tais circunstâncias, não teria sido possível vender o Nea Proton Bank e integrá-lo numa entidade mais ampla. Além disso, essa recapitalização não está em conformidade com o princípio do investidor de mercado. Pelo contrário, a recapitalização de 395 milhões de euros permitiu que a venda do Nea Proton Bank fosse efetuada por um preço de um euro. Um investidor privado teria optado por não proceder à recapitalização e deixar o Nea Proton Bank entrar em falência poupando, por conseguinte, 395 milhões de euros.
(189)
O Nea Proton Bank concorre com outros bancos, incluindo filiais de bancos estrangeiros que desenvolvem atividades na Grécia ou que estão potencialmente interessadas em entrar no mercado grego. Por conseguinte, a injeção de capital tem um efeito sobre as trocas comerciais entre Estados-Membros e, eventualmente, distorce a concorrência.
(190)
Por conseguinte, a Comissão conclui que a injeção de capital de 395 milhões de euros no Nea Proton Bank constitui auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado.
Beneficiário da medida NP3
(191)
Tal como já explicado no considerando 188, a Comissão considera o Nea Proton Bank como sendo o beneficiário da injeção de capital de 395 milhões de euros no Nea Proton Bank, uma vez que o auxílio permitiu a continuação das suas atividades económicas no Banco.
(192)
Quanto à questão de saber se a venda do Nea Proton Bank implica auxílio estatal ao Banco, em conformidade com o ponto 49 da Comunicação relativa aos bancos de 2008, a Comissão deve avaliar se foram cumpridos determinados requisitos. Em especial, é necessário examinar se: i) o processo de venda foi aberto e não discriminatório; ii) a venda foi realizada em condições de mercado; e iii) a instituição financeira ou o Governo maximizaram o preço de venda dos ativos e passivos envolvidos.
(193)
O Banco adquiriu as ações no Nea Proton Bank porque apresentou a única proposta válida no âmbito de um procedimento de concurso não discriminatório, aberto a outros bancos e instituições financeiras. Um consultor financeiro do FEFG contactou um grande número de bancos, instituições financeiras e patrocinadores e apenas quatro manifestaram o seu interesse em adquirir o Nea Proton Bank, dos quais apenas dois, o Banco e um fundo de cobertura (114), apresentaram propostas finais. A proposta do Banco foi a única a cumprir o dossier do concurso do FEFG.
(194)
Uma vez que o consultor financeiro contactou um grande número de bancos e tinha fixado antecipadamente o calendário e os requisitos que as propostas deviam satisfazer para serem consideradas válidas, a Comissão considera que o concurso foi aberto e não discriminatório. A Comissão conclui, por conseguinte, que o processo de concurso permite excluir a presença de auxílio ao comprador.
(195)
O Banco pagou uma contrapartida de um euro e o FEFG assumiu o compromisso de recapitalizar o Nea Proton Bank antes da sua venda. Esse preço negativo (ou seja, tendo em conta a recapitalização do Nea Proton Bank imediatamente antes da venda) não impede que o preço de venda reflita o valor de mercado da empresa (115) uma vez que o património líquido do Nea Proton Bank era claramente negativo e era esperado que continuasse a registar perdas. A Comissão não tem motivos para acreditar que a oferta feita e o preço pago não refletiam o preço de mercado da empresa. Por conseguinte, em conformidade com o ponto 49 da Comunicação relativa aos bancos de 2008, com o ponto 20 da Comunicação relativa à reestruturação e com a sua própria prática decisória (116), a Comissão conclui que o preço de venda foi o preço de mercado e que o auxílio ao Banco pode ser excluído.
6.1.1.5. Conclusão sobre a existência e o montante total do auxílio recebido
(196)
Com base nos considerandos 182 a 190, a Comissão considera que as medidas Pr1, Pr2 e Pr3, NP1, NP2 e NP3 preenchem todas as condições definidas no artigo 107.o, n.o 1, do Tratado e constituem auxílio estatal. No que se refere às medidas Pr1, Pr2 e Pr3, a Comissão conclui que, na medida em que contribuíram para a continuação da existência das atividades do Proton Bank que foram posteriormente transferidas para o Nea Proton Bank, pode considerar-se que beneficiam igualmente o Nea Proton Bank que mantém essas atividades. Como já mencionado no considerando 184, o beneficiário da medida NP1 é o Nea Proton Bank, que mantém as atividades transferidas do Proton Bank. Além disso, o Nea Proton Bank é também o beneficiário das medidas NP2 e NP3.
(197)
Por conseguinte, a Comissão conclui que as atividades do Nea Proton Bank receberam auxílio estatal sob a forma de apoio ao capital no valor de 2 111,6 milhões de euros (medidas Pr1, NP1, NP2 e NP3), para além de garantias estatais de 149,4 milhões de euros (medida Pr3) e de títulos de dívida pública grega no valor de 78 milhões de euros (medida Pr2), tal como resumido no quadro 9.
Quadro 9
Panorâmica do auxílio total recebido pelo Proton Bank e pelo Nea Proton Bank
Beneficiário do auxílio
Medida
Natureza do auxílio
Montante do auxílio (em milhões de euros)
Atividades do Proton Bank
Pr1
Recapitalização
80
Atividades do Nea Proton Bank
NP1
Financiamento do défice de financiamento do PB para o NPB
1 121,6
NP2
Recapitalização
515
NP3
Recapitalização
395
Total do auxílio de capital concedido
2 111,6
Beneficiário do auxílio
Medida
Natureza do auxílio
Atividades do Proton Bank
Pr2
Empréstimos obrigacionistas
78
Pr3
Garantia
149,4
Total do auxílio à liquidez concedido
227,4
6.1.2. Base jurídica da apreciação da compatibilidade
(198)
O artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado confere poderes à Comissão para decidir que o auxílio é compatível com o mercado interno se este se destinar a «sanar uma perturbação grave da economia de um Estado-Membro».
(199)
A Comissão reconheceu que a crise financeira mundial pode criar uma perturbação grave na economia de um Estado-Membro e que as medidas de apoio aos bancos podem sanar essa perturbação. Este facto foi confirmado na Comunicação relativa aos bancos de 2008, na Comunicação relativa à recapitalização e na Comunicação relativa à reestruturação. A Comissão continua a considerar que os requisitos que permitem aprovar o auxílio estatal nos termos do artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado estão preenchidos tendo em conta o ressurgimento de tensões nos mercados financeiros. A Comissão confirmou este ponto de vista ao adotar a Comunicação relativa à prorrogação de 2011 (117) e a Comunicação relativa aos bancos de 2013 (118).
(200)
Relativamente à economia grega, nas suas decisões de aprovação e prorrogação do regime de apoio aos bancos gregos, bem como na sua aprovação das medidas de auxílio estatal concedido pela Grécia a bancos individuais (119), a Comissão reconheceu que existe uma ameaça de perturbação grave na economia grega e que o apoio estatal aos bancos é adequado para sanar essa perturbação. Por conseguinte, a base jurídica para a apreciação das medidas de auxílio deve ser o artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado.
(201)
Para que um auxílio seja compatível nos termos do artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado deve estar em conformidade com os critérios gerais de compatibilidade:
a) adequação: o auxílio deve ser bem orientado, para poder efetivamente alcançar o objetivo de sanar uma perturbação grave da economia; tal não seria o caso se a medida não fosse adequada para sanar a perturbação;
b) necessidade: a medida de auxílio deve, no seu montante e forma, ser necessária para atingir o objetivo; por conseguinte, o montante deve ser o mínimo necessário para atingir o objetivo e assumir a forma mais adequada para sanar a perturbação.
c) proporcionalidade: os efeitos positivos da medida devem compensar de forma adequada as distorções da concorrência, de forma a que estas sejam limitadas ao mínimo necessário para atingir os objetivos visados pela medida.
(202)
Durante a crise financeira, a Comissão desenvolveu critérios de compatibilidade para os diferentes tipos de medidas de auxílio. Os princípios para a apreciação das medidas de auxílio foram inicialmente estabelecidos na Comunicação relativa aos bancos de 2008.
(203)
A Comunicação relativa à recapitalização (120) define mais orientações sobre o nível de remuneração exigido para as injeções de capital do Estado.
(204)
Por último, a Comissão esclareceu, na sua Comunicação relativa à reestruturação (121), a forma como irá apreciar os planos de reestruturação. Na sua apreciação do plano de reestruturação do Banco ao abrigo da Comunicação relativa à reestruturação, a Comissão terá em conta todas as medidas enumeradas no quadro 7.
6.1.3. Apreciação da compatibilidade das medidas de auxílio ao abrigo da Comunicação relativa aos bancos de 2008 e da Comunicação relativa à recapitalização
6.1.3.1. Compatibilidade das medidas Pr1, Pr2 e Pr3 com a Comunicação relativa aos bancos de 2008
(205)
As medidas Pr1, Pr2 e Pr3 foram concedidas ao abrigo do regime de apoio aos bancos gregos. As medidas incluídas neste regime já foram avaliadas e consideradas compatíveis com o mercado interno na decisão da Comissão de 19 de novembro de 2008.
6.1.3.2. Compatibilidade das medidas NP1 e NP2 com a Comunicação relativa aos bancos de 2008 e com a Comunicação relativa à recapitalização
(206)
A Comissão aprovou as medidas NP1 e NP2 como auxílio de emergência na decisão de início do procedimento Nea Proton. No entanto, tal como mencionado no considerando 142, a Comissão manifestou preocupações quanto à necessidade do montante da medida NP2, se o Nea Proton Bank seria capaz de restaurar a viabilidade a longo prazo numa base autónoma e, portanto, questionou-se sobre se a opção autónoma seria a opção mais barata disponível. Foi dada resposta a estas preocupações através da venda do Nea Proton Bank ao Banco em 15 de julho de 2013. Uma vez que o Nea Proton Bank foi vendido ao Banco através de um processo aberto, transparente e não discriminatório, a contrapartida paga pelo Banco é considerada como o preço de mercado. Por conseguinte, o montante de capital injetado pelo Estado antes da venda foi necessário para o êxito da venda. A integração do Nea Proton Bank nas atividades do Banco irá resolver as questões relacionadas com a viabilidade a longo prazo do Nea Proton Bank, à luz do plano de reestruturação apresentado pelo Banco à Comissão.
6.1.3.3. Compatibilidade da medida NP3 com a Comunicação relativa aos bancos de 2008 e com a Comunicação relativa à recapitalização
6.1.3.3.1. Adequação
(207)
No que diz respeito à adequação da medida NP3, a injeção de capital de 395 milhões de euros pelo FEFG no Nea Proton Bank antes da sua venda ao Banco, a Comissão considera que a medida é adequada, pois contribuiu para manter vivas as atividades do Nea Proton Bank. Essas atividades não teriam podido prosseguir sem o auxílio do FEFG, uma vez que o Nea Proton Bank tinha capital próprio negativo no momento da sua venda ao Banco e continuou a registar perdas. Nenhum banco teria comprado o Nea Proton Bank sem uma recapitalização prévia. Por conseguinte, a medida garante que a estabilidade financeira na Grécia se mantenha. Nesta base, a Comissão conclui que a medida é adequada enquanto auxílio de emergência.
6.1.3.3.2. Necessidade
(208)
De acordo com a Comunicação relativa aos bancos de 2008, a medida de auxílio deve, em termos de montante e de forma, ser necessária para atingir o objetivo da medida. Tal implica que a injeção de capital deve consistir no montante mínimo necessário para atingir esse objetivo.
(209)
Como o Banco da Grécia declarou na sua carta de 19 de julho de 2013, se o Nea Proton Bank tivesse sido liquidado, poderia ter causado contágio, provocando uma nova crise sistémica e minando a confiança que tinha sido recentemente restaurada no sistema bancário após a conclusão do processo de recapitalização. A Comissão considera que esses elementos de estabilidade financeira justificam a necessidade da medida NP3.
(210)
No que diz respeito à escala da intervenção, o valor de 395 milhões de euros foi determinado por um processo de concurso aberto e não discriminatório. O Banco tinha concluído uma devida diligência do Nea Proton Bank. A proposta do Banco, que exigia a recapitalização de 395 milhões de euros antes da respetiva aquisição do Nea Proton Bank, foi calculada de modo a cumprir o rácio mínimo de adequação dos fundos próprios de 9 % e a permitir disposições de um montante adicional de 119 milhões de euros, devido a perdas com empréstimos adicionais esperadas e perdas antes de impostos esperadas até 2016. A Comissão conclui que o auxílio de 395 milhões de euros era necessário.
(211)
No que se refere à remuneração do auxílio, uma vez que o preço de venda está fixado em um euro, o FEFG não irá recuperar qualquer quantia em dinheiro. A sua contribuição é semelhante a uma subvenção. Como indicado no ponto 44 da Comunicação relativa à recapitalização, uma recapitalização insuficientemente remunerada só pode ser aceite no caso de bancos em dificuldades que não possam pagar qualquer remuneração. A Comissão considera ser esse o caso do Nea Proton Bank. A ausência de remuneração dá origem à necessidade de uma reestruturação profunda, em conformidade com a Comunicação relativa à recapitalização.
(212)
Em conclusão, a medida é necessária enquanto auxílio de emergência, tanto em termos de montante como de forma, para atingir o objetivo de limitar as perturbações no sistema bancário grego e da economia como um todo.
6.1.3.3.3. Proporcionalidade
(213)
A Comissão observa que, na sequência da fusão das empresas por absorção do Nea Proton Bank pelo Banco, as atividades económicas do Nea Proton Bank foram transferidas para o Banco. O facto de o auxílio resgatar essas atividades económicas pode, em teoria, criar distorções de concorrência. No entanto, a Comissão faz notar a pequena dimensão do Nea Proton Bank e o processo de venda, em que os concorrentes tiveram a oportunidade de licitar pelo Nea Proton Bank. Além disso, imediatamente após a sua transferência, as atividades económicas do Nea Proton Bank vão ser totalmente integradas no Banco e deixarão de existir como uma atividade económica separada ou concorrente. Por conseguinte, a Comissão conclui que o auxílio não cria distorções indevidas da concorrência.
6.1.3.3.4. Conclusão relativa à conformidade da medida NP3 com a Comunicação relativa aos bancos de 2008 e a Comunicação relativa à recapitalização.
(214)
Assim, a Comissão conclui que a medida NP3 é adequada, necessária e, tendo em conta a profunda reestruturação prevista para o Banco em que as atividades económicas do Nea Proton Bank estão agora contidas, é proporcional ao objetivo pretendido.
6.1.4. Compatibilidade das medidas de auxílio com a Comunicação relativa à reestruturação
(215)
Nos considerandos 60, 61, 78 e 79 da decisão de início do procedimento Nea Proton, e no que diz respeito às medidas NP1 e NP2, a Comissão observou que o Nea Proton Bank provavelmente não estaria em condições de remunerar o auxílio estatal que recebeu e sublinhou que a ausência de remuneração desencadeou a necessidade de uma profunda reestruturação. No considerando 211 a Comissão constatou, no que diz respeito à remuneração da medida NP3 que, dado que o preço de venda do Nea Proton está fixado em um euro, o FEFG não irá recuperar qualquer dos 395 milhões de euros injetados imediatamente antes da venda (medida NP3). Além disso, a Grécia não irá recuperar nada das ações preferenciais emitidas em maio de 2009, uma vez que os direitos patrimoniais correspondentes foram deixados no liquidado Proton Bank. Por conseguinte, a Comissão conclui que a ausência de remuneração desencadeia a necessidade de uma reestruturação profunda, tanto em termos de medidas de viabilidade, como em termos de medidas destinadas a limitar as distorções da concorrência.
6.1.4.1. Viabilidade a longo prazo da atividade do Nea Proton Bank através da venda
(216)
O ponto 21 da Comunicação relativa à reestruturação determina que, quando a instituição de crédito em dificuldades não puder retornar de modo credível a uma viabilidade a longo prazo, deve ser considerada a sua liquidação ordenada ou a sua venda por leilão. Por conseguinte, os Estados-Membros podem incentivar a saída dos participantes inviáveis, permitindo ao mesmo tempo que o processo de saída se realize num prazo adequado que preserve a estabilidade financeira.
(217)
Na decisão de início do procedimento Nea Proton, a Comissão levantou sérias dúvidas sobre se o Nea Proton Bank conseguiria restabelecer a sua viabilidade a longo prazo numa base autónoma e salientou as sinergias que poderiam ser alcançadas mediante a sua integração numa grande entidade financeira.
(218)
A este respeito, o ponto 17 da Comunicação relativa à reestruturação esclarece que a venda de um banco em dificuldades a outra instituição financeira pode contribuir para restabelecer a viabilidade a longo prazo, se o comprador for viável e capaz de absorver a transferência desse banco em dificuldades, e pode ajudar a restabelecer a confiança do mercado. Além disso, em conformidade com o MPEF, tinha de ser alcançada uma maior consolidação do setor bancário e o FEFG tinha de vender o Nea Proton Bank até 15 de julho de 2013.
(219)
Como especificado na secção 7.5.2, com base no seu plano de reestruturação, o Banco pode ser considerado como uma entidade viável. Por conseguinte, o facto das atividades do Nea Proton Bank terem sido transferidas para o Banco permite restabelecer a sua viabilidade a longo prazo. Além disso, o facto do Nea Proton Bank estar totalmente integrado no Banco e de deixar de existir como concorrente autónomo constitui uma reestruturação profunda, tal como exigido pela falta de remuneração do auxílio estatal.
6.1.4.2. Contribuição própria e repartição de encargos
(220)
Na decisão de início do procedimento Nea Proton, a Comissão manifestou dúvidas sobre se os custos da reestruturação tinham sido limitados ao mínimo. Essas dúvidas decorreram da observação de que o Nea Proton Bank não conseguiria retornar a uma viabilidade a longo prazo de forma autónoma sem incorrer em custos elevados. A integração do Nea Proton Bank no Banco, uma entidade de maiores dimensões com infraestruturas de TI e estrutura de gestão de risco apropriadas, responde a essas preocupações. A venda ao Banco contribui para limitar ao mínimo os custos de reestruturação.
(221)
No que diz respeito à contribuição dos acionistas e titulares de dívida subordinada para os custos de reestruturação, a Comissão já estabeleceu no considerando 77 da decisão de início do procedimento Nea Proton que os acionistas e detentores de dívida subordinada não foram transferidos para o Nea Proton Bank mas permaneceram no Proton Bank, isto é, na entidade em liquidação. Por conseguinte, a Comissão considerou que foi alcançada uma repartição de encargos dos acionistas e detentores de dívida subordinada suficiente.
6.1.4.3. Medidas para limitar as distorções da concorrência
(222)
No que respeita a medidas para limitar as distorções da concorrência, o ponto 30 da Comunicação relativa à reestruturação estabelece que «a Comissão toma como ponto de partida para a sua apreciação da necessidade de tais medidas, a dimensão, escala e âmbito das atividades que o banco em causa teria após a implementação de um plano de reestruturação credível. A natureza e a forma de tais medidas dependerão de dois critérios: primeiramente, o montante do auxílio e as condições e circunstâncias em que foi concedido e, em segundo, as características do mercado ou mercados em que o banco beneficiário irá operar.»
(223)
Em relação ao montante de auxílio recebido, a Comissão observa o montante total do auxílio recebido sob a forma de capital no valor de 2 111,6 milhões de euros (Pr1, NP1, NP2, NP3), além do apoio à liquidez estatal de 149,4 milhões de euros (Pr3) e dos títulos de dívida pública grega no valor de 78 milhões de euros (Pr2). A medida Pr1 correspondeu a 4,6 % dos APR do Proton Bank nessa altura. A medida NP1, o financiamento do défice de financiamento da transferência de atividades do Proton Bank para o Nea Proton Bank, correspondeu a cerca de 36 % dos APR do Proton Bank no final de 2010 ou a 84 % dos APR do Nea Proton Bank aquando da sua criação. A injeção de capital social inicial pelo FEFG no Nea Proton Bank, que fazia parte da medida NP2, correspondeu a cerca de 18,8 % dos APR deste último aquando da sua criação. As injeções de capital social adicionais, que faziam parte da medida NP2, corresponderam a cerca de 34,2 % dos APR do Nea Proton Bank (com base nos dados de 31 de dezembro de 2012 (122)). Tal como especificado no considerando 80 da decisão de início do procedimento New Proton, as medidas NP1 e NP2 representaram mais de 50 % dos APR do Proton Bank, ou mais de 130 % dos APR do Nea Proton Bank. A injeção de capital social antes da venda ao Banco, ou seja, a medida NP3, correspondeu a cerca de 48,7 % dos APR do Nea Proton Bank (com base nos dados de 31 de maio de 2013). Estes montantes de auxílio, em combinação com a ausência de remuneração, exigem uma profunda redução da presença de mercado do beneficiário.
(224)
Em relação ao mercado em que o Nea Proton Bank operava, no considerando 82 da decisão de início do procedimento Nea Proton, a Comissão salientou que o Proton Bank era um banco muito pequeno (aproximadamente 1 % da quota de mercado do total dos ativos dos bancos gregos) e, consequentemente, os ativos e passivos do Proton Bank que foram transferidos para o Nea Proton Bank eram relativamente pequenos em comparação com a dimensão do sistema bancário grego. Por conseguinte, a Comissão concluiu que, apesar do montante extremamente elevado de auxílio, a distorção da concorrência provocada pelo auxílio ao Nea Proton Bank poderia ser considerada limitada.
(225)
Além disso, as atividades do Nea Proton Bank foram oferecidas aos concorrentes através de um leilão aberto. Na sequência da sua venda, o Nea Proton Bank deixou de existir enquanto concorrente autónomo, na medida em que foi totalmente integrado no Banco.
(226)
A Comissão conclui que, dada a pequena dimensão do Nea Proton Bank, o processo de venda aberto e o facto de o Nea Proton Bank deixar de existir como concorrente autónomo, não existem distorções indevidas da concorrência, não obstante o montante elevado do auxílio e a ausência de remuneração.
6.1.4.4. Conclusão sobre a compatibilidade com a Comunicação relativa à reestruturação
(227)
Com base na análise dos considerandos 216 a 226 acima, a Comissão conclui que a venda do Nea Proton Bank e a sua integração no Banco asseguram a viabilidade a longo prazo do Nea Proton Bank, que o auxílio se limita ao mínimo necessário e que não existe distorção indevida da concorrência.
(228)
Todas as medidas de auxílio constantes do quadro 7 devem, por conseguinte, ser declaradas compatíveis com o mercado interno.
6.2. APRECIAÇÃO DO AUXÍLIO RELACIONADO COM O NEW TT BANK
6.2.1. Existência e montante do auxílio
(229)
A Comissão deve avaliar se as medidas constituem auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado.
6.2.1.1. Existência de auxílio na cobertura do défice de financiamento dos ativos e passivos transferidos do T Bank (medida T)
(230)
Nos considerandos 26 a 32 da Decisão T Bank, a Comissão já estabeleceu que a medida T, a intervenção pelo regime de resolução do FGDIG e pelo FEFG para cobrir o défice de financiamento dos ativos e passivos transferidos para o TT Bank, constitui um auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado. No considerando 33 dessa Decisão, a Comissão considerou as atividades económicas do T Bank que foram transferidas para o TT Bank como sendo beneficiárias de um auxílio estatal, na medida em que continuaram a existir em virtude do auxílio recebido.
6.2.1.2. Existência de auxílio na recapitalização concedida no âmbito da medida de recapitalização do TT Bank (medida TT)
(231)
A injeção de capital de 224,96 milhões de euros pelo Estado grego no TT Bank (medida TT) foi concedida no âmbito da medida de recapitalização, que faz parte do regime de apoio aos bancos gregos (123). Na decisão de aprovação deste regime, a Comissão concluiu que as medidas concedidas ao abrigo desse regime constituiriam auxílio estatal. A medida TT, por conseguinte, constituiu um auxílio ao TT Bank.
(232)
Como a Comissão observou no considerando 98 da decisão de início do procedimento New TT, o New TT Bank manteve as atividades económicas anteriormente realizadas no TT Bank, incluindo o T Bank.
6.2.1.3. Existência de auxílio no financiamento do défice de financiamento do New TT Bank (medida NTT1)
(233)
Nos considerandos 53 a 57 da decisão de início do procedimento New TT, a Comissão já estabeleceu que a medida NTT1, a intervenção pelo FEFG para cobrir o défice de financiamento do New TT Bank, constitui um auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado. No considerando 54 dessa decisão, a Comissão considerou o New TT Bank como o beneficiário económico, uma vez que o New TT Bank mantém as atividades económicas do TT Bank que continuam a existir em virtude do auxílio recebido.
6.2.1.4. Existência de auxílio na injeção de capital social inicial (medida NTT2)
(234)
Nos considerandos 49 a 52 da decisão de início do procedimento New TT, a Comissão já estabeleceu que a medida NTT2, a injeção de capital social inicial pelo FEFG no montante de 500 milhões de euros a favor do New TT Bank, constitui auxílio estatal ao New TT Bank na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado.
6.2.1.5. Existência de auxílio ao Banco enquanto adquirente do New TT Bank
(235)
O Banco adquiriu as ações do New TT Bank no âmbito de um processo de concurso aberto e não discriminatório. De acordo com a informação enviada pelas autoridades gregas em 15 de julho de 2013, um consultor financeiro contactou um grande número de bancos estrangeiros e gregos e investidores, e apenas os quatro maiores bancos gregos apresentaram propostas finais. O facto do consultor financeiro ter contactado um grande número de bancos permite à Comissão concluir que o processo de concurso foi aberto e não discriminatório. A proposta do Banco foi considerada a melhor, tendo em conta o montante e o tipo de remuneração propostos.
(236)
Mais precisamente, o Banco aceitou pagar ao FEFG um total de 681 milhões de euros sob a forma de ações ordinárias recentemente emitidas. A segunda proposta mais elevada foi uma oferta de aquisição de 500 milhões de euros. Era, por conseguinte, 26,58 % mais baixa do que a proposta do Banco. De acordo com a carta do Banco da Grécia de 8 de julho de 2013, qualquer oferta de aquisição por um banco nacional não poderia ser considerada, na medida em que este ainda dependesse de financiamento do Eurossistema e, em particular, se estivesse a receber assistência de liquidez de emergência. A segunda proposta mais elevada, por conseguinte, não cumpria os requisitos do Banco da Grécia.
(237)
Deve também notar-se que, nos termos do contrato de venda, o FEFG recebeu 1 418,75 milhões de novas ações ordinárias do Banco ao preço de oferta de 0,48 euros cada (124). A participação do FEFG no Banco aumentou de 93,55 % para 95,23 %.
(238)
Por conseguinte, a Comissão conclui que a aquisição não constitui auxílio ao comprador.
6.2.1.6. Conclusão sobre a existência de auxílio
(239)
Com base no que precede, a Comissão considera que as medidas T, TT, NTT1 e NTT2 constituem todas auxílios estatais. No que se refere à medida T, a Comissão conclui que o auxílio beneficiou as atividades do T Bank, uma vez que foram transferidas para o TT Bank e, posteriormente, para o New TT Bank. No que se refere à medida TT, a Comissão conclui que esta beneficiou as atividades do TT Bank que foram transferidas para o New TT Bank. O beneficiário das medidas NTT1 e NTT2 é o New TT Bank.
(240)
Por conseguinte, a Comissão conclui que as atividades económicas do T Bank, uma vez que foram mantidas no TT Bank e, posteriormente, no New TT Bank, beneficiaram de auxílio de recapitalização no montante de 677 milhões de euros, ao passo que as atividades realizadas pelo TT Bank mantidas no New TT Bank beneficiaram de auxílio estatal sob a forma de apoio ao capital no valor de 4 457,96 milhões de euros (medidas TT, NTT1 e NTT2).
Quadro 10
Panorâmica do total do auxílio recebido pelo T Bank, TT Bank e New TT Bank
Beneficiário do auxílio
Medida
Descrição
Montante do auxílio (em milhões de euros)
Atividades do T Bank
T
Financiamento do défice de financiamento do T para o TT
677
Atividades do TT Bank
TT
Recapitalização
224,96
Atividades do New TT Bank
NTT1
Financiamento do défice de financiamento do TT Bank para o New TT Bank
3 732,6
NTT2
Capital social inicial
500
6.2.2. Base jurídica da apreciação da compatibilidade
(241)
O artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado confere poderes à Comissão para decidir que o auxílio é compatível com o mercado interno se este se destinar a «sanar uma perturbação grave da economia de um Estado-Membro».
(242)
Tal como explicado nos considerandos 199 e 200, a base jurídica para a apreciação das medidas de auxílio aos bancos gregos deve ser, presentemente, o artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado.
(243)
Tal como explicado no considerando 201, para que um auxílio seja compatível ao abrigo do artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado deve satisfazer os critérios gerais de compatibilidade: adequação, necessidade e proporcionalidade.
(244)
Os princípios para a apreciação das medidas de auxílio foram inicialmente estabelecidos na Comunicação relativa aos bancos de 2008.
(245)
A Comunicação relativa à recapitalização (125) define mais orientações sobre o nível de remuneração exigido para as injeções de capital do Estado.
(246)
Por último, a Comissão esclareceu, na sua Comunicação relativa à reestruturação (126), a forma como irá apreciar os planos de reestruturação. Na sua apreciação do plano de reestruturação do Banco nos termos da Comunicação relativa à reestruturação, a Comissão terá em conta todas as medidas enumeradas no quadro 8.
6.2.3. Compatibilidade das medidas de auxílio com a Comunicação relativa aos bancos de 2008 e com a Comunicação relativa à recapitalização
6.2.3.1. Compatibilidade da medida T com a Comunicação relativa aos bancos de 2008 e com a Comunicação relativa à recapitalização
(247)
No que se refere à medida T, na sua Decisão T Bank, a Comissão considerou que a intervenção preenche os requisitos do artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado e decidiu que era compatível com o mercado interno por razões de estabilidade financeira, por um período de seis meses a contar da data de adoção da referida decisão. As autoridades gregas não apresentaram um plano de reestruturação atualizado para o TT Bank que tivesse em conta a integração das atividades do T Bank no TT Bank antes do final desse período de seis meses. No entanto, no considerando 83 da decisão de início do procedimento New TT, a Comissão considerou que esta omissão era compreensível, uma vez que tinha sido adotada entretanto a decisão de que o TT Bank seria objeto de resolução. Como as autoridades gregas apresentaram um plano de reestruturação para o New TT Bank em janeiro de 2013 e um plano atualizado em março de 2013, ambos lidando com as atividades transferidas do T Bank para o TT Bank, a Comissão, na sua decisão de início do procedimento New TT, aprovou provisoriamente a medida T como auxílio de emergência até ser adotada uma decisão final sobre as medidas T, TT, NTT1 e NTT2.
6.2.3.2. Compatibilidade da medida TT com a Comunicação relativa aos bancos de 2008
(248)
Na sua Decisão de 19 de novembro de 2008 (127) a Comissão já concluiu que a medida TT, que foi concedida em maio de 2009 no âmbito da medida de recapitalização que faz parte do regime de apoio aos bancos gregos, é um auxílio de emergência compatível ao abrigo da Comunicação relativa aos bancos de 2008. A decisão de 19 de novembro de 2008 não se referia à Comunicação relativa à recapitalização, que ainda não tinha sido adotada nessa altura.
6.2.3.3. Compatibilidade das medidas NTT1 e NTT2 com a Comunicação relativa aos bancos de 2008 e com a Comunicação relativa à recapitalização
(249)
A Comissão já aprovou temporariamente as medidas NTT1 e NTT2 como auxílio de emergência na decisão de início de procedimento New TT.
6.2.4. Compatibilidade das medidas de auxílio T, TT, NTT1 e NTT2 com a Comunicação relativa à reestruturação
6.2.4.1. Falta de uma remuneração adequada do auxílio: a ter em conta na apreciação ao abrigo da Comunicação relativa à reestruturação
(250)
No considerando 45 da Decisão T Bank, a Comissão observou que o FGDIG e o FEFG não irão provavelmente recuperar qualquer quantia em dinheiro e que o financiamento do défice de financiamento do T Bank ao TT Bank é, por conseguinte, semelhante a uma subvenção. Além disso, tal como concluído no considerando 101 da decisão de início do procedimento New TT, o FEFG poderia esperar recuperar apenas uma parte da injeção de capital social inicial de 500 milhões de euros (medida NTT2). Além disso, a Comissão observou que não haverá qualquer remuneração para a cobertura do défice de financiamento do TT Bank ao New TT Bank pelo FEFG (medida NTT1) e que existe uma probabilidade muito pequena de que o FEFG recupere a maior parte dos 3,7 mil milhões de euros. Por último, a Comissão observa que o Estado muito provavelmente não irá recuperar qualquer montante no que diz respeito à medida TT, dado que os seus créditos sobre ações, relacionados com as ações preferenciais emitidas em maio de 2009, permaneceram no TT Bank, que foi posto em liquidação.
(251)
Como indicado nos considerandos 77 e 102 da decisão de início do procedimento New TT, a ausência de remuneração desencadeia a necessidade de uma reestruturação profunda, tanto em termos de medidas de viabilidade como em termos de medidas para limitar as distorções da concorrência.
6.2.4.2. Viabilidade a longo prazo da atividade do New TT Bank através da venda
(252)
O ponto 21 da Comunicação relativa à reestruturação dispõe que, quando a instituição de crédito em dificuldades não puder retornar de modo credível a uma viabilidade a longo prazo, deve ser considerada a sua liquidação ordenada ou a sua venda por leilão.
(253)
Na secção 3.2.4.1 da decisão de início do procedimento New TT, a Comissão levantou sérias dúvidas sobre se o New TT Bank poderia restabelecer a sua viabilidade a longo prazo numa base autónoma e se o New TT Bank conseguiria atingir o crescimento previsto dos resultados. Além disso, salientou que o New TT Bank tinha adotado apenas um número limitado de medidas para gerar lucros e que havia uma falta de medidas por parte do New TT Bank para reduzir os custos de pessoal e racionalizar a rede de sucursais. Referiu-se também às sinergias que poderiam ser alcançadas com a integração do New TT Bank numa grande entidade financeira.
(254)
A este respeito, o ponto 17 da Comunicação relativa à reestruturação esclarece que a venda de um banco em dificuldades a outra instituição financeira pode contribuir para restabelecer a viabilidade a longo prazo, se o comprador for viável e capaz de absorver a transferência desse banco em dificuldades, e pode ajudar a restabelecer a confiança do mercado. Além disso, em conformidade com o MPEF, a venda do New TT Bank foi uma ação prioritária, tendo em consideração o interesse público e a estabilidade financeira, bem como a proteção dos ativos do FEFG.
(255)
Como especificado na secção 7.5.2, com base no seu plano de reestruturação, o Banco pode ser considerado como uma entidade viável. Por conseguinte, o facto de as atividades do New TT Bank serem agora colocadas no Banco permite restabelecer a sua viabilidade a longo prazo. O New TT Bank deixa de existir enquanto concorrente autónomo. A fusão operacional entre o New TT Bank e o Banco foi concluída em 14 de abril de 2014. A rede de sucursais da marca «Hellenic Postbank» será reduzida (o Banco pretende manter a marca «Hellenic Postbank» para determinados setores, ao passo que a marca «T Bank» não será mantida e a rede de sucursais «T Bank» será quase completamente encerrada) em combinação com a plena integração operacional do serviço de processamento administrativo e de outras funções centrais no Banco. A Comissão conclui que o plano de reestruturação assegura que será alcançada uma reestruturação profunda, tal como exigido pela falta de remuneração.
6.2.4.3. Contribuição própria e repartição de encargos
(256)
As preocupações da Comissão expressas no considerando 99 da decisão de início do procedimento New TT, sobre se os custos de reestruturação foram inflacionados tendo em conta a reestruturação do New TT Bank numa base autónoma, foram resolvidas pelo regime de saída voluntária (128), que foi implementado pelo New TT Bank numa base autónoma em julho de 2013, e pela venda do New TT Bank ao Banco. Mais precisamente, a racionalização da rede de sucursais, a plena integração do T Bank e a plena integração operacional do New TT Bank no Banco limitaram os custos de reestruturação ao mínimo.
(257)
Em matéria de repartição de encargos dos acionistas e detentores de dívida subordinada, a Comissão já estabeleceu, no considerando 100 da decisão de início do procedimento New TT, que os acionistas e detentores de dívida subordinada não foram transferidos para o New TT Bank mas que permaneceram no TT Bank, ou seja, na entidade em liquidação. Por conseguinte, a Comissão considerou que foi alcançada uma repartição de encargos dos acionistas e detentores de dívida subordinada suficiente.
(258)
Por conseguinte, a Comissão considera que os custos de reestruturação se limitaram ao mínimo e que foi alcançada uma repartição de encargos suficiente. No entanto, tal como já se concluíra no considerando 251, a ausência de remuneração desencadeou a necessidade de uma reestruturação profunda, tanto em termos de medidas de viabilidade, como em termos de medidas destinadas a limitar as distorções da concorrência.
6.2.4.4. Medidas para limitar as distorções da concorrência
(259)
No que respeita a medidas para limitar as distorções da concorrência, o ponto 30 da Comunicação relativa à reestruturação estabelece que «a Comissão toma como ponto de partida para a sua apreciação da necessidade de tais medidas, a dimensão, escala e âmbito das atividades que o banco em causa teria após a implementação de um plano de reestruturação credível. A natureza e a forma de tais medidas dependerão de dois critérios: primeiramente, o montante do auxílio e as condições e circunstâncias em que foi concedido e, em segundo, as características do mercado ou mercados em que o banco beneficiário irá operar.»
(260)
Em relação ao montante de auxílio recebido, a Comissão recorda que, no considerando 104 da decisão de início do procedimento New TT, notou que o New TT Bank recebeu 4,6 mil milhões de euros de auxílio (medidas NTT1 e NTT2), o que representa mais de 70 % dos APR do TT Bank e mais de 90 % dos APR do New TT Bank. Além disso, a Comissão notou que TT Bank (que é a entidade jurídica que anteriormente desempenhava as atividades que foram mantidas no New TT Bank) já havia recebido anteriormente um auxílio ao abrigo do regime de apoio aos bancos gregos (129). O TT Bank recebeu uma primeira injeção de capital de 224,96 milhões de euros sob a forma de ações preferenciais (medida TT), o que equivaleu a 2,9 % dos seus APR nessa altura. Além disso, na resolução do T Bank, as atividades do T Bank que foram transferidas para o TT Bank receberam um auxílio à resolução de aproximadamente 678 milhões de euros (medida T), o que equivaleu a 37,7 % dos APR do T Bank na data de referência da fusão (31 de março de 2011). Estes montantes de auxílio em combinação com a ausência de remuneração apelam a uma reestruturação profunda.
(261)
Por outro lado, no considerando 104 da decisão de início do procedimento New TT, a Comissão salientou as circunstâncias em que o auxílio foi concedido. Mais precisamente, uma parte significativa das perdas incorridas pelo TT Bank nos últimos anos não parece resultar de atividades de assunção de riscos mas sim da exploração de GGB. A Comissão observou também que as elevadas perdas com empréstimos relativas aos empréstimos às famílias e empresas resultam sobretudo da recessão excecionalmente grave e prolongada, e não de empréstimos de risco. Por conseguinte, o auxílio parece criar poucas distorções da concorrência. No entanto, a Comissão observou que, proporcionalmente à sua dimensão, o TT Bank tinha detido muito mais GGB do que os outros bancos na Grécia, um fator que reflete alguma assunção de riscos inadequada.
(262)
Como já foi referido, o New TT Bank deixa de existir como um concorrente autónomo que determina a sua política numa base autónoma. O plano de reestruturação do Banco baseia-se no pressuposto da plena integração do New TT Bank, mesmo continuando o Banco a utilizar a marca «Hellenic Postbank» para algumas sucursais e produtos.
(263)
Em relação ao mercado em que o New TT Bank operava, no considerando 106 da decisão de início do procedimento New TT, a Comissão salientou que o TT Bank era um banco de média dimensão na Grécia (aproximadamente 6 % em termos de depósitos) e que os ativos e passivos do TT Bank que foram transferidos para o New TT Bank eram relativamente pequenos em comparação com a dimensão do sistema bancário grego. Por conseguinte, concluiu que, apesar do montante excecionalmente elevado de auxílio, as distorções da concorrência provocadas pelo auxílio ao New TT Bank poderiam ser consideradas bastante limitadas.
(264)
A prevista redução da dimensão da rede de sucursais da marca «Hellenic Postbank», com uma redução de cerca de 50 sucursais (130) de 196 existentes, confirma a apreciação no considerando 263 de que as distorções da concorrência provocadas pelo auxílio ao New TT Bank poderiam ser consideradas bastante limitadas.
(265)
Além disso, as atividades do New TT Bank foram oferecidas aos concorrentes através de um leilão aberto e não discriminatório.
(266)
Uma parte significativa das medidas de auxílio NTT1 e NTT2 foi necessária devido a uma remissão da dívida a favor do Estado (sob a forma do programa PSI) e devido à recessão excecionalmente longa, e não como consequência de práticas de empréstimo inadequadas. Além disso, a dimensão das atividades do New TT Bank era reduzida, o processo de venda foi aberto, transparente e não discriminatório, e o New TT Bank deixa de existir como concorrente autónomo. Por conseguinte, a Comissão conclui que, não obstante o montante elevado de auxílio e a ausência de remuneração adequada para o auxílio estatal concedido, não existe distorção indevida da concorrência.
6.2.4.5. Conclusão sobre a compatibilidade das medidas de auxílio T, TT, NTT1 e NTT2 com a Comunicação relativa à reestruturação
(267)
A Comissão conclui que a venda do New TT Bank ao Banco e a reestruturação associada asseguram a viabilidade a longo prazo do New TT Bank, a limitação do auxílio ao mínimo necessário e a ausência de distorções indevidas da concorrência.
(268)
Todas as medidas de auxílio enumeradas no quadro 8 devem ser declaradas compatíveis com o mercado interno.
7. APRECIAÇÃO DO AUXÍLIO CONCEDIDO AO BANCO
7.1. EXISTÊNCIA E MONTANTE DO AUXÍLIO
(269)
A Comissão deve estabelecer a existência de auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado.
7.1.1. Existência de auxílio nas medidas concedidas ao abrigo do regime de apoio aos bancos gregos
7.1.1.1. Apoio à liquidez estatal concedido no âmbito das medidas de garantia e de empréstimo obrigacionista do Estado (medida L1)
(270)
A Comissão já estabeleceu nas decisões de aprovação e prorrogação do regime de apoio aos bancos gregos (131) que o apoio à liquidez concedido ao abrigo do regime constitui um auxílio. O montante remanescente de garantias em 15 de abril de 2011 era de 13 600 milhões de euros, tendo atingido os 13 932 milhões de euros em 30 de novembro de 2013. O futuro apoio à liquidez concedido ao abrigo desse regime também constituiria auxílio.
7.1.1.2. Recapitalização estatal concedida ao abrigo do regime de recapitalização (medida A)
(271)
A Comissão já estabeleceu na Decisão de 19 de novembro de 2008 relativa ao regime de apoio aos bancos gregos, que as recapitalizações a conceder no âmbito da medida de recapitalização incluída nesse regime constituirão auxílio. O Banco recebeu 950 milhões de euros através de ações preferenciais, o que representa 2 % dos APR do Banco (132).
(272)
Em 2010, a Grécia introduziu várias alterações aos parâmetros técnicos das referidas ações preferenciais. Dado que as alterações aumentam a remuneração do Estado, com um aumento automático do cupão de 2 % a cada ano se as ações preferenciais não forem resgatadas no prazo de cinco anos, a Comissão conclui que as modificações dos parâmetros técnicos não fornecem qualquer vantagem ao Banco e, por conseguinte, não implicam auxílio estatal adicional.
7.1.2. Existência de auxílio na ALE garantida pelo Estado (medida L2)
(273)
A Comissão clarificou no ponto 51 da Comunicação relativa aos bancos de 2008 que a concessão de fundos do banco central às instituições financeiras não constitui auxílio se estiverem preenchidas quatro condições cumulativas no que diz respeito à solvência da instituição financeira, ao nível de garantia do instrumento, à taxa de juro cobrada à instituição financeira, e à ausência de contragarantia do Estado. Uma vez que a ALE garantida pelo Estado ao Banco não respeita estas quatro condições cumulativas, nomeadamente porque é garantida pelo Estado e é concedida em conjugação com outras medidas de apoio, constitui auxílio.
(274)
A ALE garantida pelo Estado satisfaz as condições estabelecidas no artigo 107.o, n.o 1, do Tratado. Em primeiro lugar, uma vez que esta medida prevê uma garantia estatal a favor do Banco da Grécia, qualquer perda será suportada pelo Estado. Por conseguinte, esta medida envolve recursos estatais. A ALE permite que os bancos obtenham financiamento numa altura em que não têm acesso ao mercado grossista de financiamento e às operações regulares de refinanciamento do Eurossistema. A ALE garantida pelo Estado ao Banco concede, por conseguinte, uma vantagem a este último. Uma vez que a ALE é limitada ao setor bancário, a medida é seletiva. E uma vez que a ALE garantida pelo Estado permite que o Banco continue a operar no mercado e evita que entre em incumprimento e tenha de sair do mercado, falseia a concorrência. Uma vez que o Banco exerce atividade em outros Estados-Membros e uma vez que as instituições financeiras de outros Estados-Membros operam ou poderiam estar interessadas em operar na Grécia, a vantagem concedida ao Banco afeta as trocas comerciais entre Estados-Membros.
(275)
A ALE garantida pelo Estado (medida L2) constitui um auxílio estatal. O montante da ALE garantida pelo Estado tem variado ao longo do tempo. Em 31 de dezembro de 2012, ascendeu a cerca de 12 mil milhões de euros.
7.1.3. Existência de auxílio nas medidas concedidas através do FEFG
7.1.3.1. Primeira recapitalização ponte (medida B1)
(276)
Na secção 5.1 da decisão de início do procedimento Eurobank, a Comissão já concluiu que a primeira recapitalização ponte constitui um auxílio estatal. O capital recebido ascendeu a 3 970 milhões de euros.
7.1.3.2. Segunda recapitalização ponte (medida B2)
(277)
A medida B2 foi implementada com recursos do FEFG que, tal como explicado no considerando 47 da decisão de início do procedimento Eurobank, envolvem recursos estatais.
(278)
No que diz respeito à existência de uma vantagem, a medida B2 aumentou o rácio de capital do Banco para um nível que lhe permitiu continuar a funcionar no mercado e aceder a financiamentos do Eurossistema. Além disso, a remuneração da medida B2 consiste nos juros vencidos sobre obrigações do FEEF e numa taxa adicional de 1 %. Porque esta remuneração é manifestamente inferior à remuneração de instrumentos de capital semelhantes no mercado, o Banco teria certamente sido incapaz de mobilizar esse capital nessas condições no mercado. Por conseguinte, a medida B2 concedeu uma vantagem ao Banco através de recursos estatais. Uma vez que a medida foi exclusivamente disponibilizada ao Banco, é de natureza seletiva.
(279)
Em consequência da medida B2, a posição do Banco foi reforçada, uma vez que lhe foram fornecidos os recursos financeiros necessários para continuar a cumprir com os requisitos de fundos próprios, conduzindo assim a distorções da concorrência. Uma vez que o Banco exerce atividade noutros mercados bancários europeus e uma vez que instituições financeiras de outros Estados-Membros operam na Grécia, nomeadamente no mercado dos seguros, a medida B2 é igualmente suscetível de afetar as trocas comerciais entre Estados-Membros.
(280)
A Comissão considera que a medida B2 constitui um auxílio estatal. Foi notificada como auxílio pelas autoridades nacionais. O capital recebido ascendeu a 1 341 milhões de euros.
7.1.3.3. Carta de compromisso (medida B3)
(281)
Com a medida B3, o FEFG comprometeu-se a fornecer o capital adicional necessário para completar a recapitalização do Banco até ao montante solicitado pelo Banco da Grécia no âmbito do teste de esforço de 2012. O FEFG recebe os seus recursos do Estado. A Comissão conclui, por conseguinte, que a carta compromete recursos estatais. As circunstâncias em que o FEFG pode conceder apoio a instituições financeiras estão definidas e limitadas com precisão pela lei. Por conseguinte, a utilização desses recursos estatais é imputável ao Estado. O FEFG assumiu um compromisso no sentido de disponibilizar até 528 milhões de euros de capital adicional.
(282)
A carta de compromisso concedeu uma vantagem ao Banco, uma vez que assegurou aos depositantes que o Banco estaria em condições de obter a totalidade do montante de capital que tinha de obter, ou seja, o FEFG proporcionaria o capital caso o Banco não conseguisse mobilizá-lo no mercado. Este compromisso também facilita a mobilização de capital privado no mercado, uma vez que assegura aos investidores que, se o Banco não conseguir encontrar parte do capital no mercado, o FEFG irá disponibilizá-lo. Nenhum investidor privado teria aceite comprometer-se antes das condições da recapitalização serem conhecidas, e, nessa altura, o Banco não tinha acesso ao mercado de capitais.
(283)
Uma vez que o Banco exerce atividade noutros mercados bancários europeus e uma vez que instituições financeiras de outros Estados-Membros operam na Grécia, nomeadamente no mercado dos seguros, a medida B3 também é suscetível de afetar as trocas comerciais entre Estados-Membros e de distorcer a concorrência.
(284)
A medida B3 constitui, por conseguinte, um auxílio e foi notificada como auxílio estatal pelas autoridades gregas em 27 de dezembro de 2012.
7.1.3.4. A recapitalização da primavera de 2013 (medida B4)
(285)
A recapitalização da primavera de 2013 (medida B4) é a conversão da primeira e segunda recapitalizações ponte (medidas B1 e B2) e da carta de compromisso (medida B3) numa recapitalização permanente de 5 839 milhões de euros em ações ordinárias. Uma vez que a medida B4 é a conversão de auxílio já concedido, ela ainda envolve recursos estatais mas não aumenta o montante nominal do auxílio. No entanto, aumenta a vantagem do Banco (e, por conseguinte, as distorções da concorrência), uma vez que se trata de uma recapitalização permanente e não de uma recapitalização temporária como é o caso das medidas B1 e B2. Comparada com a medida B3, que é apenas um compromisso e não uma recapitalização real, a medida B4 aumentou a adequação dos fundos próprios do Banco, sendo, por conseguinte, mais vantajosa.
(286)
A Comissão faz notar que esse apoio não foi concedido a todos os bancos que operam na Grécia. No que respeita às distorções da concorrência e aos efeitos sobre as trocas comerciais, a Comissão faz notar, por exemplo, que o auxílio permitiu ao Banco prosseguir as suas operações noutros Estados-Membros, como a Roménia ou a Bulgária. A liquidação do Banco teria conduzido à cessação das suas atividades no estrangeiro, através da liquidação das referidas atividades ou da venda das empresas. Além disso, as atividades de seguros do Banco na Grécia concorrem com as atividades das filiais de companhias de seguros de outros Estados-Membros. Por conseguinte, a medida distorce a concorrência e afeta as trocas comerciais entre Estados-Membros. A medida B4 constitui, portanto, um auxílio estatal.
7.1.3.5. Conclusão sobre as medidas B1, B2, B3 e B4
(287)
As medidas B1, B2, B3 e B4 constituem auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado. O montante de auxílio estatal incluído nas medidas B1, B2, B3 e B4, é de 5 839 milhões de euros, que foi também o montante de apoio estatal efetivamente pago pelo FEFG ao Banco.
(288)
O ponto 31 da Comunicação relativa à reestruturação indica que, além do montante absoluto do auxílio, a Comissão deve ter em conta o auxílio «em função dos ativos do banco ponderados pelo risco». As medidas B1, B2, B3 e B4 foram concedidas ao longo de um período de um ano, desde abril de 2012 até maio de 2013. Durante esse período, os APR do Banco alteraram-se. Coloca-se a questão de saber que nível de APR deve ser utilizado, ou seja, se o que existia no início do período ou o que existia no final do período. As medidas B1, B2, B3 e B4 visam cobrir a necessidade de capital identificada pelo Banco da Grécia em março de 2012 (teste de esforço de 2012). Por outras palavras, as necessidades de capital cobertas por essas medidas já existiam em março de 2012. Por conseguinte, a Comissão considera que o montante de auxílio incluído nas medidas B1, B2, B3 e B4 deve ser comparado com os APR do Banco em 31 de março de 2012. Recorda-se igualmente que o Banco da Grécia, depois de março de 2012 e até à recapitalização da primavera de 2013, não teve em conta as aquisições feitas pelos bancos gregos para ajustar - em alta ou em baixa - as suas necessidades de capital. Esse fator demonstra ainda que as medidas B1, B2, B3 e B4 foram medidas de auxílio relacionadas com o perímetro do Banco, tal como existia em 31 de março de 2012.
(289)
A primeira e a segunda recapitalizações ponte e a carta de compromisso, juntas, ascenderam a 5 839 milhões de euros. Esse montante representa 13,8 % dos APR do Banco em 31 de março de 2012.
7.1.3.6. O compromisso de recapitalização de 2014 (medida C)
(290)
Em 31 de março de 2014, o Banco recebeu uma carta de compromisso do FEFG, na qual o FEFG assumiu o compromisso de participar no aumento de capital social do Banco num montante máximo de 2 864 milhões de euros (medida C). Pelas razões explicadas no considerando 277, essa medida implica a utilização de recursos estatais. Constitui uma vantagem para o Banco, uma vez que assegura que o Banco irá obter o capital de que necessita, o que tranquilizará os depositantes e facilitará a mobilização de capital junto de investidores privados.
(291)
Se os investidores privados não subscreverem a totalidade do montante do aumento de capital, o FEFG tem efetivamente de injetar capital no Banco em aplicação da carta de compromisso. Essa injeção de capital iria, em comparação com a carta de compromisso, constituir uma grande vantagem a favor do Banco. Ao contrário de uma mera carta de compromisso, uma efetiva injeção de capital aumenta a adequação dos fundos próprios do Banco.
(292)
Nem a carta de compromisso nem a sua eventual implementação sob a forma de uma efetiva injeção de capital cumprem com o princípio do investidor numa economia de mercado. Mesmo que o FEFG comprasse as novas ações ao mesmo preço que os investidores privados, as circunstâncias da participação do FEFG são muito diferentes das dos investidores privados que irão subscrever novas ações. O FEFG comprometeu-se a subscrever a totalidade do aumento de capital social se necessário, antes de qualquer investidor privado se ter comprometido formalmente a comprar ações. Os investidores privados que compram novas ações terão a certeza de que, em qualquer caso, o Banco irá mobilizar a totalidade do montante de capital necessário, uma vez que o FEFG irá funcionar como um mecanismo de proteção e adquirir quaisquer ações não subscritas por investidores privados. Em segundo lugar, o FEFG irá participar apenas se existir procura insuficiente por parte de investidores privados, no mínimo da gama de preços anunciados. Como tal, o FEFG irá proporcionar capital que o Banco não consegue encontrar no mercado ao mesmo preço por ação. Em consequência, o FEFG fornece capital para um montante ou a um preço que o mercado não está disposto a fornecer.
(293)
Dado que só foi concedida ao Banco, a medida C é seletiva. A posição do Banco foi reforçada, uma vez que este foi dotado dos recursos financeiros necessários para continuar a cumprir os requisitos regulamentares de fundos próprios fixados pelo Banco da Grécia. Por conseguinte, confere uma vantagem que distorce a concorrência. Uma vez que o Banco exerce atividade noutros mercados bancários europeus e uma vez que instituições financeiras de outros Estados-Membros operam na Grécia, nomeadamente no mercado dos seguros, a medida C é igualmente suscetível de afetar as trocas comerciais entre Estados-Membros.
(294)
O compromisso de recapitalização de 2014 constitui um auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado. O montante de auxílio incluído nessa medida é de 2 864 milhões de euros, o que representa 7,5 % dos APR do Banco em 31 de dezembro de 2013 (133).
(295)
Se o FEFG injetar efetivamente capital adicional no Banco na aplicação desse compromisso, irá aumentar a vantagem do Banco e as distorções da concorrência, mas não aumentará o montante nominal do auxílio (134).
7.1.4. Conclusão sobre a existência e o montante total do auxílio recebido
(296)
As medidas A, B1, B2, B3, B4 e C constituem auxílios estatais na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado.
Quadro 11
Panorâmica do total do auxílio recebido pelo Banco
Ref.
Medida
Tipo de medida
Montante do auxílio
Auxílio/APR
A
Ações preferenciais
Apoio ao capital
950 milhões de euros
2 %
B1 B2 B3 B4
Primeira recapitalização ponte
Segunda recapitalização ponte
Carta de compromisso
Recapitalização da primavera de 2013
Apoio ao capital
5 839 milhões de euros
13,8 %
C
Compromisso de recapitalização de 2014
Compromisso de fornecer apoio ao capital
2 864 milhões de euros
7,5 %
Total do auxílio de capital concedido ao Banco
9 653 milhões de euros
15,8 %
Total do capital pago ao Banco
6 789 milhões de euros [pode aumentar para 9 653 milhões de euros se o FEFG tiver de fornecer a totalidade do aumento de capital de abril de 2014]
23,7 %
Ref.
Medida
Tipo de medida
Montante nominal do auxílio
L1
Apoio à liquidez
Garantia
13 932 milhões de euros
Em 30 de novembro de 2013
L2
ALE garantida pelo Estado
Financiamento e Garantia
12 000 milhões de euros
Em 31 de dezembro de 2012
Total do auxílio à liquidez concedido ao Banco
25 932 milhões de euros
7.2. BASE JURÍDICA PARA A APRECIAÇÃO DA COMPATIBILIDADE
(297)
Tal como se concluiu no considerando 200, a base jurídica para a apreciação das medidas de auxílio deve ser o artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado (135).
(298)
Durante a crise financeira, a Comissão desenvolveu critérios de compatibilidade para os diferentes tipos de medidas de auxílio. Os princípios para a apreciação das medidas de auxílio foram inicialmente estabelecidos na Comunicação relativa aos bancos de 2008.
(299)
Podem ser encontradas orientações para medidas de recapitalização na Comunicação relativa à recapitalização e na Comunicação relativa à prorrogação de 2011.
(300)
A Comunicação relativa à reestruturação define a abordagem adotada pela Comissão no que se refere à apreciação dos planos de reestruturação, em particular a necessidade de restabelecer a viabilidade, garantir uma contribuição adequada do beneficiário e limitar as distorções da concorrência.
(301)
Esse quadro foi complementado pela Comunicação relativa aos bancos de 2013, que é aplicável às medidas de auxílio notificadas após 1 de agosto de 2013.
7.2.1. Base jurídica da apreciação da compatibilidade do apoio à liquidez do Banco (medida L1)
(302)
O apoio à liquidez já recebido pelo Banco foi definitivamente aprovado através das sucessivas decisões que autorizam as medidas ao abrigo do regime de apoio aos bancos gregos e do regime de alterações e prorrogações (136). Qualquer futuro apoio à liquidez do Banco terá de ser concedido ao abrigo de um regime devidamente aprovado pela Comissão. Os termos desse auxílio devem ser autorizados pela Comissão antes de esse ser concedido e, por conseguinte, não têm de ser avaliados mais aprofundadamente na presente decisão.
7.2.2. Base jurídica da apreciação da compatibilidade das ações preferenciais (medida A)
(303)
A recapitalização concedida em 2009, sob a forma de ações preferenciais (medida A), foi concedida ao abrigo da medida de recapitalização aprovada em 2008 como parte do regime de apoio aos bancos gregos, nos termos da Comunicação relativa aos bancos de 2008. Por conseguinte, não tem de ser reavaliada ao abrigo da Comunicação relativa aos bancos de 2008 e só deve ser avaliada ao abrigo da Comunicação relativa à reestruturação.
7.2.3. Base jurídica da apreciação da compatibilidade da ALE garantida pelo Estado (medida L2)
(304)
A compatibilidade da ALE garantida pelo Estado (medida L2) deve ser primeiramente avaliada com base na Comunicação relativa aos bancos de 2008 e na Comunicação relativa à prorrogação de 2011. Qualquer ALE garantida pelo Estado concedida após 1 de agosto de 2013 insere-se no âmbito da Comunicação relativa aos bancos de 2013.
7.2.4. Base jurídica da apreciação da compatibilidade das recapitalizações do FEFG (medidas B1, B2, B3 e B4)
(305)
A compatibilidade das recapitalizações do FEFG (medidas B1, B2, B3 e B4), em especial no que diz respeito à remuneração, deve, em primeiro lugar, ser avaliada com base na Comunicação relativa aos bancos de 2008, na Comunicação relativa à recapitalização e na Comunicação relativa à prorrogação de 2011. Na decisão de início do procedimento Eurobank, a Comissão manifestou dúvidas quanto à compatibilidade da medida B1 com essas Comunicações. Uma vez que foram implementadas antes de 1 de agosto de 2013, essas medidas não são abrangidas pela Comunicação relativa aos bancos de 2013. A compatibilidade das recapitalizações do FEFG (medidas B1, B2, B3 e B4) deve igualmente ser avaliada com base na Comunicação relativa à reestruturação.
7.2.5. Base jurídica da apreciação da compatibilidade do compromisso de recapitalização de 2014 (medida C)
(306)
A compatibilidade do compromisso de recapitalização de 2014 (medida C) deve ser avaliada com base na Comunicação relativa aos bancos de 2013, que estabelece novos requisitos no que diz respeito à contribuição dos credores subordinados e à remuneração dos gestores, na Comunicação relativa à recapitalização e na Comunicação relativa à prorrogação de 2011. A compatibilidade da medida C deve igualmente ser avaliada com base na Comunicação relativa à reestruturação.
7.3. CONFORMIDADE DA MEDIDA L2 COM A COMUNICAÇÃO RELATIVA AOS BANCOS DE 2008, A COMUNICAÇÃO RELATIVA À PRORROGAÇÃO DE 2011 E A COMUNICAÇÃO RELATIVA AOS BANCOS DE 2013
(307)
Para que um auxílio seja compatível ao abrigo do artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado deve satisfazer os critérios gerais de compatibilidade: adequação, necessidade e proporcionalidade.
(308)
Dado que os bancos gregos foram excluídos dos mercados grossistas e se tornaram completamente dependentes do financiamento do banco central, como indicado no considerando 32, e uma vez que o Banco não conseguia contrair empréstimo de um montante suficiente de fundos através das operações de refinanciamento regulares, o Banco necessitava de ALE garantida pelo Estado para obter liquidez suficiente e assim evitar entrar em incumprimento. A Comissão considera a medida L2 um mecanismo adequado para sanar uma perturbação grave que teria sido causada pelo incumprimento do Banco.
(309)
Uma vez que a ALE garantida pelo Estado implica um custo relativamente elevado de financiamento para o Banco, o Banco tem um incentivo suficiente para evitar recorrer a esta fonte de financiamento para desenvolver as suas atividades. O Banco teve de pagar uma taxa de juro de […] pb superior à das operações de refinanciamento regulares com o Eurossistema. Além disso, o Banco teve de pagar uma taxa de garantia de […] pb ao Estado. Em consequência, o custo total da ALE garantida pelo Estado para o Banco é muito mais elevado do que os custos normais de refinanciamento do BCE. Em especial, a diferença entre o primeiro e o segundo é mais elevada do que o nível da taxa de garantia solicitada pela Comunicação relativa à prorrogação de 2011. Em consequência, o total da remuneração cobrada pelo Estado pode ser considerado suficiente. No que diz respeito ao montante da ALE garantida pelo Estado, este é revisto regularmente pelo Banco da Grécia e pelo BCE com base nas necessidades reais do Banco. Eles acompanham de perto a sua utilização e garantem que esta se limita ao mínimo necessário. Por conseguinte, a medida L2 não proporciona ao Banco liquidez excedentária que poderia ser utilizada para financiar atividades de distorção da concorrência. É limitada ao montante mínimo necessário.
(310)
Este controlo rigoroso da utilização da ALE garantida pelo Estado e a verificação periódica de que a sua utilização é limitada ao mínimo garante também que esta liquidez é proporcional e não conduz a distorções indevidas da concorrência. A Comissão nota também que a Grécia se comprometeu a implementar várias medidas destinadas a reduzir as repercussões negativas, tal como analisado na secção 7.6, e que garantem, além disso, que a dependência do apoio à liquidez terminará logo que possível e que tal auxílio é proporcional.
(311)
A medida L2 está, por conseguinte, em conformidade com a Comunicação relativa aos bancos de 2008 e com a Comunicação relativa à prorrogação de 2011. Dado que a Comunicação relativa aos bancos de 2013 não introduziu novos requisitos no que se refere às garantias, a medida L2 também está em conformidade com a Comunicação relativa aos bancos de 2013.
7.4. CONFORMIDADE DAS MEDIDAS B1, B2, B3 E B4 COM A COMUNICAÇÃO RELATIVA AOS BANCOS DE 2008, A COMUNICAÇÃO RELATIVA À RECAPITALIZAÇÃO E A COMUNICAÇÃO RELATIVA À PRORROGAÇÃO DE 2011
(312)
Tal como indicado no considerando 201, para que um auxílio seja compatível ao abrigo do artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado, deve satisfazer os critérios gerais de compatibilidade (137): adequação, necessidade e proporcionalidade.
(313)
A Comunicação relativa à recapitalização e a Comunicação relativa à prorrogação de 2011 estabeleceram novas orientações sobre o nível de remuneração exigido para as injeções de capital do Estado.
7.4.1. Adequação das medidas
(314)
A Comissão considera que as recapitalizações do FEFG (medidas B1, B2, B3 e B4), são adequadas porque evitam a falência do Banco. Sem elas, as suas atividades não poderiam ter continuado, uma vez que o Banco tinha capital próprio negativo no final de 2012 (138).
(315)
A este respeito, a Comissão referiu, na decisão de início do procedimento Eurobank, que o Banco é uma das maiores instituições bancárias na Grécia, tanto em termos de empréstimos como de constituição de depósitos. Como tal, o Banco é um banco sistemicamente importante para a Grécia. Por conseguinte, um incumprimento do Banco teria criado uma perturbação grave na economia grega. Nas circunstâncias então prevalecentes, as instituições financeiras na Grécia tinham dificuldades no acesso ao financiamento. Essa falta de financiamento limitou a sua capacidade de conceder empréstimos à economia grega. Neste contexto, a perturbação da economia teria sido agravada pelo incumprimento do Banco. Além disso, as medidas B1, B2, B3 e B4 surgiram principalmente devido ao programa PSI, um evento altamente extraordinário e imprevisível, e não como consequência de erros de gestão ou de uma assunção excessiva de riscos por parte do Banco. Desta forma, as medidas lidam principalmente com os resultados do programa PSI e contribuem para a manutenção da estabilidade financeira na Grécia.
(316)
Na decisão de início do procedimento Eurobank, a Comissão manifestou dúvidas quanto ao facto de terem sido adotadas imediatamente todas as medidas possíveis para evitar que o Banco voltasse a necessitar de auxílio no futuro. Tal como indicado nos considerandos 130 a 132 da presente decisão, a Grécia assumiu o compromisso de implementar uma série de ações relacionadas com o governo das empresas e operações comerciais do Banco. Tal como descrito nos considerandos 102 a 104 e no considerando 111, o Banco também reestruturou de forma abrangente as suas atividades, com várias reduções de custos e alienações já implementadas. Por conseguinte, as dúvidas da Comissão foram dissipadas.
(317)
Na decisão de início do procedimento Eurobank, a Comissão também manifestou dúvidas sobre se existiam salvaguardas suficientes no caso de o Banco ficar sob o controlo do Estado, ou no caso de acionistas privados reterem o controlo enquanto a maioria da posse seria detida pelo Estado. A Comissão observa que os compromissos descritos nos considerandos 131 e 132 garantem que as operações de crédito do Banco serão geridas numa base comercial e a atividade diária será protegida da ingerência do Estado. O quadro de relações acordado entre o FEFG e o Banco assegura igualmente que os interesses do Estado, enquanto principal acionista, estão protegidos contra a assunção excessiva de riscos por parte da gestão do Banco.
(318)
As medidas B1, B2, B3 e B4 garantem assim que a estabilidade financeira na Grécia é mantida. Foram tomadas ações significativas para minimizar futuros prejuízos e assegurar que as atividades do Banco não são postas em causa por uma governação inadequada. Nesta base, a Comissão considera que as medidas B1, B2, B3 e B4 são adequadas.
7.4.2. Necessidade - limitação do auxílio ao mínimo
(319)
De acordo com a Comunicação relativa aos bancos de 2008, a medida de auxílio deve, no seu montante e forma, ser necessária para atingir o objetivo. Isto significa que a injeção de capital deve consistir no montante mínimo necessário para atingir o objetivo.
(320)
O montante de apoio ao capital foi calculado pelo Banco da Grécia no âmbito de um teste de esforço, de modo a assegurar que os fundos próprios de base permanecem acima de um determinado nível durante o período 2012-2014, como refletido no quadro 3. Por conseguinte, não fornece ao Banco excesso de capital. Tal como explicado no considerando 316, foram tomadas ações para reduzir o risco do Banco poder vir a precisar de auxílio adicional no futuro.
(321)
No que se refere à remuneração da primeira e segunda recapitalizações ponte (medidas B1 e B2), a Comissão recorda que foram concedidas em maio de 2012 e em dezembro de 2012, e pagas em espécie sob a forma de obrigações do FEEF. O FEFG recebeu a título de remuneração, desde a data do pagamento dessas obrigações do FEEF até à data da recapitalização da primavera de 2013, os juros vencidos sobre as obrigações do FEEF acrescidos de uma taxa de 1 % (139). Como sublinhado na decisão de início do procedimento Eurobank, essa remuneração é inferior ao intervalo de 7 % a 9 %, conforme definido na Comunicação relativa à recapitalização. Contudo, o período de baixa remuneração foi limitado a um ano para a medida B1 e a cinco meses para a medida B2 (ou seja, até à conversão da recapitalização ponte numa recapitalização normalizada em ações ordinárias, isto é, a medida B4). Enquanto a primeira e a segunda recapitalizações ponte não desencadearam a diluição dos acionistas existentes, a recapitalização da primavera de 2013, que foi a conversão da primeira e segunda recapitalizações ponte, diluiu fortemente esses acionistas, uma vez que a sua participação no capital próprio do Banco caiu para 1,4 %. A situação anormal que prevaleceu a partir da data da primeira recapitalização ponte foi então resolvida. As dúvidas levantadas na decisão de início do procedimento Eurobank foram, por conseguinte, dissipadas.
(322)
Além disso, tendo em conta a fonte atípica das dificuldades do Banco, em que as perdas provêm sobretudo de uma remissão de dívida a favor do Estado (o programa PSI e o resgate da dívida, que fornecem uma significativa vantagem ao Estado, isto é, uma redução da dívida) e das consequências de uma recessão prolongada no seu mercado interno, a Comissão pode aceitar esse desvio temporário dos requisitos normalizados de remuneração estabelecidos na Comunicação relativa à recapitalização (140).
(323)
A medida B3 foi um compromisso para proporcionar capital. Esse compromisso assumido em dezembro de 2012 foi implementado numa injeção de capital em maio-junho de 2013, apenas cinco meses mais tarde. Por essa razão, e pelas razões expostas no considerando 322, é aceitável que não tenha sido paga qualquer remuneração por esse compromisso.
(324)
No que respeita à medida B4, em conformidade com o ponto 8 da Comunicação relativa à prorrogação de 2011, as injeções de capital devem ser subscritas com um desconto suficiente no preço da ação ajustado pelo efeito de diluição para dar uma garantia razoável de uma remuneração adequada ao Estado. Embora essa recapitalização não tenha permitido um desconto significativo no preço da ação ajustado pelo efeito de diluição, foi, de facto, impossível alcançar um desconto significativo na cotação teórica com exclusão dos direitos de subscrição (141). Antes da recapitalização da primavera de 2013, o capital do Banco era negativo e a sua capitalização de mercado era de apenas algumas centenas de milhões de euros. Em tais circunstâncias, coloca-se a questão de saber se os acionistas existentes deveriam ter sido completamente afastados. A Comissão observa que o preço de emissão foi fixado com um desconto de 50 % no preço médio de mercado ao longo dos cinquenta dias anteriores à determinação do preço de emissão. A Comissão observa igualmente que a diluição dos antigos acionistas foi enorme, dado que após a recapitalização detinham apenas 1,4 % da participação do Banco. Por conseguinte, a aplicação de um desconto suplementar sobre o preço de mercado teria apenas um impacto negligenciável na remuneração do FEFG. Tendo em conta a situação específica dos bancos gregos explicada no considerando 322, e tendo em conta o facto de que a necessidade de auxílio resulta de uma remissão de dívida a favor do Estado, a Comissão considera que o preço de emissão é suficientemente baixo.
(325)
Em conclusão, as medidas B1, B2, B3 e B4 são necessárias enquanto auxílio de emergência, tanto no seu montante quanto na sua forma.
7.4.3. Proporcionalidade - medidas que limitam as repercussões negativas
(326)
O Banco recebeu um montante muito elevado de auxílio estatal. Essa situação pode, por conseguinte, conduzir a graves distorções da concorrência. Contudo, a Grécia comprometeu-se a implementar várias medidas destinadas a reduzir as repercussões negativas. Em especial, os compromissos preveem que as operações do Banco irão continuar a ser geridas numa base comercial, como explicado nos considerandos 131 e 132. A Grécia também se comprometeu a uma proibição de aquisição, bem como a várias alienações no estrangeiro e em atividades não bancárias na Grécia, tal como estabelecido no considerando 133. Os limites às distorções da concorrência serão avaliados de forma mais pormenorizada na secção 7.6.
(327)
Foi também nomeado um mandatário responsável pelo acompanhamento no Banco para acompanhar a correta aplicação dos compromissos em matéria de governo das empresas e operações comerciais. Irá evitar qualquer alteração prejudicial da prática comercial do Banco e, assim, reduzir as repercussões negativas.
(328)
Por último, foi apresentado à Comissão um novo e abrangente plano de reestruturação em 16 de abril de 2014. Esse plano de reestruturação será avaliado na secção 7.6.
(329)
Em conclusão, foram dissipadas as dúvidas levantadas na decisão de início do procedimento Eurobank. As medidas B1, B2, B3 e B4 são proporcionadas à luz do ponto 15 da Comunicação relativa aos bancos de 2008.
7.4.4. Conclusão sobre a conformidade das recapitalizações do FEFG com a Comunicação relativa aos bancos de 2008, a Comunicação relativa à recapitalização e a Comunicação relativa à prorrogação de 2011
(330)
A Comissão conclui, por conseguinte, que as recapitalizações do FEFG (medidas B1, B2, B3 e B4) são adequadas, necessárias e proporcionadas, à luz do ponto 15 da Comunicação relativa aos bancos de 2008, da Comunicação relativa à recapitalização e da Comunicação relativa à prorrogação de 2011.
7.5. CONFORMIDADE COM A COMUNICAÇÃO RELATIVA À REESTRUTURAÇÃO DA COMPRA DO NEW TT BANK E DO NEA PROTON BANK PELO BANCO
(331)
Os pontos 23 e 40 da Comunicação relativa à reestruturação explicam que as aquisições de empresas pelos bancos objeto de auxílio são, normalmente, contrárias às obrigações para limitar os custos de reestruturação e limitar as distorções da concorrência. Além disso, podem pôr em perigo ou complicar o restabelecimento da viabilidade. A Comissão deve, portanto, avaliar se as aquisições efetuadas pelo Banco podem ser conciliadas com a Comunicação relativa à reestruturação.
7.5.1. Conformidade da aquisição do New TT Bank com a Comunicação relativa à reestruturação
7.5.1.1. Efeito da aquisição do New TT Bank na viabilidade a longo prazo do Banco
(332)
Em termos de rentabilidade operacional, as aquisições efetuadas pelo Banco irão reforçar o retorno à viabilidade a longo prazo do Banco, uma vez que a fusão de dois bancos no mesmo mercado geográfico dá a oportunidade de realizar sinergias significativas, por exemplo, sob a forma de redução de pessoal, encerramento de sucursais e redução das despesas gerais. O Banco irá adquirir os clientes e depositantes, ao mesmo tempo que reduz significativamente os custos de distribuição. Irá encerrar a maior parte das sucursais da marca «T Bank» e algumas sucursais da marca «Hellenic Postbank», para além de racionalizar as funções centrais.
(333)
Em termos de posições de liquidez, a operação tem também um impacto favorável no rácio empréstimos/depósitos do Banco, reduzindo-o de modo significativo a partir de um nível excessivo, dado que o New TT Bank tinha significativamente mais depósitos do que empréstimos. Em especial, o Banco da Grécia observou na sua carta ao FEFG datada de 8 de julho de 2013, que o Banco tinha estado sob grande pressão durante os dois anos que precederam a operação. O Banco da Grécia observou que o Banco tinha perdido quotas de mercado na Grécia, e que dependia significativamente do financiamento do Eurossistema e de assistência de liquidez de emergência. Na sua carta, o Banco da Grécia referiu-se ao grande défice de financiamento, ao rácio empréstimos/depósitos consolidado de 132 % e à deterioração da perceção do Banco pelos clientes. Nesta carta, o Banco da Grécia indicou que a aquisição do New TT Bank pelo Banco conduziria a «um aumento substancial dos depósitos do [o Banco], melhorando assim o seu perfil de financiamento global, a perceção dos depositantes e a sua capacidade de atrair novos depósitos em condições mais atrativas do que atualmente».
(334)
A aquisição contribui, por conseguinte, para reparar a posição de liquidez do Banco, o que é essencial para restabelecer a viabilidade a longo prazo. A Comissão reconheceu o impacto positivo da aquisição numa carta dos seus serviços dirigida ao FEFG datada de 8 de julho de 2013. Nessa carta, a Comissão indicava que o plano provisório de reestruturação do Banco, que tinha sido apresentado pela Grécia antes da aquisição do New TT Bank, não preenchia o requisito de restauração da viabilidade a longo prazo devido à vulnerabilidade do balanço do Banco no final do período de reestruturação. Na mesma carta, a Comissão indicava que a «aquisição dos abundantes depósitos do [New TT Bank] seria um contributo fundamental para a reparação do balanço do [o Banco] e, consequentemente, para o restabelecimento da sua viabilidade a longo prazo». Essa apreciação justificava-se tendo em conta o impacto dessa aquisição na posição de liquidez do Banco: «Com base nos dados do final de 2012, a aquisição faria [o] rácio empréstimos/depósitos baixar imediatamente de 155 % para 123 %, de tal forma que seria possível satisfazer o requisito [da Comissão] [em] final de 2017».
(335)
A Comissão considera, por conseguinte, que a aquisição é positiva para o restabelecimento da viabilidade a longo prazo do Banco.
7.5.1.2. Efeito da aquisição sobre o montante de auxílio necessário ao Banco
(336)
Em conformidade com o ponto 23 da Comunicação relativa à reestruturação, o auxílio à reestruturação não deve ser utilizado para a aquisição de outras empresas, mas somente para a cobertura dos custos de reestruturação necessários para restabelecer a viabilidade a longo prazo do Banco.
(337)
O Banco pagou o preço de compra em novas ações, de modo que a aquisição não foi financiada através de auxílio estatal. Como resultado, a necessidade de capital criada pelo pagamento do preço de compra foi imediatamente coberta pela emissão de novas ações, para que o pagamento do preço de compra não criasse um aumento líquido das necessidades de capital do Banco. Além disso, o FEFG era o proprietário de 100 % do New TT Bank, o que implica que todas as novas ações emitidas pelo Banco foram dadas ao FEFG, isto é, ao Estado.
(338)
A aquisição, como tal, não desencadeará auxílio estatal adicional uma vez que o New TT Bank cumpriu com os seus requisitos regulamentares de fundos próprios. Além disso, a instituição de crédito intercalar tinha sido criada apenas alguns meses antes da aquisição. Uma vez que os ativos de um banco em dificuldades são avaliados e valorizados pelo justo valor antes de serem transferidos para uma instituição de crédito intercalar, pode presumir-se que a carteira de empréstimos do New TT Bank não continha perdas que tenham sido dissimuladas ou não tenham sido suficientemente provisionadas.
(339)
Em conclusão, nas circunstâncias específicas do presente caso, a aquisição do New TT Bank excecionalmente não viola o princípio de que o auxílio deva ser o mínimo necessário.
7.5.1.3. Efeito de distorção da aquisição na concorrência
(340)
Em conformidade com os pontos 39 e 40 da Comunicação relativa à reestruturação, o auxílio estatal não deve ser utilizado para a aquisição de empresas concorrentes, em detrimento das empresas que não beneficiam de auxílio. O ponto 41 da Comunicação relativa à reestruturação declara igualmente que as aquisições podem ser autorizadas se fizerem parte de um processo de consolidação necessário para restabelecer a estabilidade financeira ou para assegurar uma concorrência efetiva, que o processo de aquisição deve ser justo e que a aquisição deve assegurar as condições de uma concorrência efetiva no mercado relevante.
(341)
O New TT Bank não era um banco viável numa base autónoma. A consolidação do banco foi solicitada ao abrigo do MPEF datado de 15 de maio de 2013. A operação pode, por conseguinte, ser considerada parte de um processo de consolidação necessário para restabelecer a estabilidade financeira do tipo descrito no ponto 41 da Comunicação relativa à reestruturação.
(342)
Nenhum proponente não beneficiário de auxílio apresentou uma proposta válida para adquirir o New TT Bank, e o processo de venda foi aberto, transparente e não discriminatório. Não houve, por conseguinte, qualquer exclusão de um proponente não beneficiário de auxílio pelo Banco. Uma vez que a aquisição foi autorizada pela Autoridade Helénica da Concorrência (142), a Comissão assume que o resultado do processo de venda garante as condições de uma concorrência efetiva na Grécia.
(343)
Neste contexto, pode concluir-se que a aquisição do New TT Bank é compatível com a secção 4 da Comunicação relativa à reestruturação.
7.5.1.4. Conclusão sobre a aquisição do New TT Bank
(344)
A Comissão conclui que, tendo em conta a situação única dos bancos gregos (143) e as especificidades da aquisição do New TT Bank, essa aquisição é compatível com os requisitos estabelecidos na Comunicação relativa à reestruturação.
7.5.2. Conformidade da aquisição do Nea Proton Bank com a Comunicação relativa à reestruturação
7.5.2.1. Efeito da aquisição do Nea Proton Bank na viabilidade a longo prazo do Banco
(345)
Em termos de rentabilidade operacional, a aquisição do Nea Proton Bank deve reforçar o retorno à viabilidade a longo prazo do Banco, uma vez que a fusão de duas empresas no mesmo mercado geográfico dá a oportunidade de realizar sinergias significativas, por exemplo, sob a forma de redução de pessoal, encerramento de sucursais e redução das despesas gerais.
(346)
A aquisição do Nea Proton Bank permite ao Banco beneficiar de sinergias. O Banco irá adquirir os clientes e depositantes, ao mesmo tempo que encerra a maior parte das sucursais e racionaliza o sistema de informação e as funções centrais. A operação também reduziu o rácio empréstimos/depósitos do Banco, uma vez que o Nea Proton Bank tinha um rácio empréstimos/depósitos mais baixo. No final de junho de 2013, o rácio empréstimos líquidos/depósitos do Banco era de cerca de 135,79 %, ao passo que o rácio empréstimos líquidos/depósitos do Nea Proton Bank era de cerca de 52,68 %.
(347)
Em conclusão, a aquisição teve um efeito positivo na viabilidade do Banco.
7.5.2.2. Efeito da aquisição do Nea Proton Bank no montante do auxílio necessário ao Banco
(348)
Em conformidade com o ponto 23 da Comunicação relativa à reestruturação, o auxílio à reestruturação não deve ser utilizado para a aquisição de outras empresas, mas somente para a cobertura dos custos de reestruturação necessários para restabelecer a viabilidade.
(349)
O Banco pagou um preço simbólico pela compra do Nea Proton Bank (um euro), embora a entidade adquirida tenha sido devidamente recapitalizada antes da venda. Essa recapitalização incluía disposições para perdas futuras com empréstimos e perdas de exploração (144). Por conseguinte, a aquisição por um euro de um banco adequadamente capitalizado não aumentou as necessidades de capital do Banco.
(350)
Em conclusão, a aquisição do Nea Proton Bank não viola o princípio de que o auxílio deve ser limitado ao mínimo necessário.
7.5.2.3. Efeito de distorção da aquisição do Nea Proton Bank na concorrência
(351)
Em conformidade com os pontos 39 e 40 da Comunicação relativa à reestruturação, o auxílio estatal não deve ser utilizado para a aquisição de empresas concorrentes, em detrimento das empresas que não beneficiam de auxílio.
(352)
O Nea Proton Bank não era um banco viável numa base autónoma. A consolidação do banco foi solicitada ao abrigo do MPEF datado de 15 de maio de 2013. A aquisição pode, por conseguinte, ser considerada parte de um processo de consolidação necessário para restabelecer a estabilidade financeira do tipo descrito no ponto 41 da Comunicação relativa à reestruturação.
(353)
A Comissão observa também que nenhum proponente não beneficiário de auxílio apresentou uma proposta válida para a aquisição do Nea Proton Bank, e que o processo de venda foi aberto, transparente e não discriminatório. Não houve, por conseguinte, qualquer exclusão de um proponente não beneficiário de auxílio pelo Banco. Uma vez que a aquisição foi autorizada pela Autoridade Helénica da Concorrência (145), a Comissão assume que o resultado do processo de venda garante as condições de uma concorrência efetiva na Grécia.
(354)
Neste contexto, pode concluir-se que a aquisição do New Proton Bank é compatível com a secção 4 da Comunicação relativa à reestruturação.
7.5.2.4. Conclusão sobre a aquisição do Nea Proton Bank
(355)
A Comissão conclui que, tendo em conta as especificidades da aquisição do Nea Proton Bank, essa aquisição é conciliável com os requisitos estabelecidos na Comunicação relativa à reestruturação.
7.6. CONFORMIDADE DAS MEDIDAS A, B1, B2, B3, B4 E C COM A COMUNICAÇÃO RELATIVA À REESTRUTURAÇÃO, E DA MEDIDA C COM A COMUNICAÇÃO RELATIVA AOS BANCOS DE 2013
7.6.1. Fontes de dificuldades e consequências na apreciação ao abrigo da Comunicação relativa à reestruturação
(356)
Tal como indicado nas secções 2.1.1 e 2.1.2, as dificuldades enfrentadas pelo Banco provêm sobretudo da crise da dívida soberana grega e da profunda recessão na Grécia e Europa Meridional. No que diz respeito ao primeiro fator, o Governo grego perdeu acesso aos mercados financeiros e, por fim, teve de negociar um acordo com os seus credores nacionais e internacionais, o programa PSI, que resultou numa margem de avaliação dos créditos detidos contra o Estado de 53,3 %. Além disso, 31,5 % dos créditos foram substituídos por novas GGB com taxas de juro mais baixas e prazos de vencimento mais longos. Essas novas GGB foram readquiridas pelo Estado aos bancos gregos em dezembro de 2012 por um preço que variou entre os 30,2 % e 40,1 % do seu valor nominal, cristalizando assim novas perdas para os bancos gregos. Além do impacto do programa PSI e do resgate da dívida na sua posição de capital, o Banco também assistiu a enormes retiradas de depósitos entre 2010 e meados de 2012, devido ao risco da Grécia sair da zona euro como consequência de uma dívida pública insustentável e da recessão económica.
(357)
As medidas B1, B2, B3 e B4, ascenderam a 5 839 milhões de euros, o que corresponde aproximadamente ao montante da perda registado na sequência do programa PSI (5 781 milhões de euros). Nesse caso, e se essas dificuldades não provêm essencialmente de comportamentos de assunção excessiva de riscos, o ponto 14 da Comunicação relativa à prorrogação de 2011 determina que a Comissão alivie as suas exigências.
(358)
A Comissão reconhece que parte das necessidades de capital resultam da exposição regular de uma instituição financeira ao risco soberano do seu território nacional. Este facto foi igualmente salientado nos considerandos 58 e 69 da decisão de início do procedimento Eurobank. Consequentemente, há menos necessidade do Banco abordar questões relativas ao risco moral no seu plano de reestruturação do que outras instituições financeiras que acumularam riscos excessivos. Dado que as medidas de auxílio provocam menos distorção, as medidas tomadas para limitar as distorções da concorrência devem, portanto, ser proporcionalmente aliviadas. Uma vez que o programa PSI e o resgate da dívida constituem uma remissão de dívida a favor do Estado, a remuneração do Estado na recapitalização dos bancos pode ser mais baixa.
(359)
No entanto, uma vez que a economia grega contraiu cerca de 25 % desde 2008, o Banco tem de adaptar a sua organização, estrutura de custos e a sua rede comercial a este novo contexto, para restaurar a rentabilidade. Por conseguinte, não obstante a ausência da questão do risco moral, o Banco deve reestruturar as suas operações na Grécia para assegurar a sua viabilidade a longo prazo.
(360)
A Comissão observa também que a exposição do Banco ao risco soberano grego foi maior do que a de outros bancos na Grécia. Por conseguinte, nem todas as perdas em GGB (a perda no programa PSI) podem ser atribuídas à exposição regular de uma instituição financeira ao risco soberano do seu território nacional.
(361)
A segunda fonte de perdas para o Banco são as perdas com os seus empréstimos às famílias e às empresas gregas. A Comissão considera que as referidas perdas se devem principalmente à excecionalmente profunda e prolongada contração do PIB de cerca de 25 % ao longo de um período de cinco anos, e não se devem a práticas de empréstimo de risco do Banco. Em consequência, o auxílio concedido para cobrir essas perdas não cria risco moral, o que é o caso quando o auxílio protege um banco das consequências de anteriores comportamentos de risco. Por conseguinte, o auxílio é menos distorcivo (146).
(362)
Contudo, parte das necessidades de capital e das perdas com empréstimos do Banco provêm de algumas filiais internacionais (Roménia, Bulgária, Polónia e Ucrânia). Por exemplo, em 2012, o Banco registou perdas na Roménia, na Bulgária e na Ucrânia, enquanto essas filiais beneficiaram de financiamento intragrupo num montante de 1,8 mil milhões de euros.
(363)
Os testes de esforço realizados em 2012 para determinar as necessidades de capital do Banco também indicaram que parte das necessidades de capital resultava de perdas com empréstimos estrangeiros. As projeções de perda de crédito nesses empréstimos ascendiam a 1 228 milhões de euros no cenário de base e 1 622 milhões de euros no cenário adverso.
(364)
Em conclusão, o ponto 14 da Comunicação relativa à prorrogação de 2011 cobre uma parte significativa das perdas e a consequente necessidade de auxílio, que permite à Comissão aliviar as suas exigências. Parte da necessidade de auxílio resulta das perdas com empréstimos gregos devido à recessão excecionalmente grave e prolongada, e não de empréstimos de risco. O auxílio concedido nestas circunstâncias não cria risco moral e é, por conseguinte, menos distorcivo.
(365)
Por último, parte da necessidade de auxílio advém da assunção de riscos do próprio Banco, especialmente no que diz respeito às suas filiais estrangeiras e à sua maior exploração de GGB.
7.6.2. Viabilidade
(366)
Um plano de reestruturação deve garantir que a instituição financeira é capaz de restabelecer a sua viabilidade a longo prazo até ao final do período de reestruturação (secção 2 da Comunicação relativa à reestruturação). No caso em apreço, o período de reestruturação é definido como o período compreendido entre a data de adoção da presente decisão e 31 de dezembro de 2018.
(367)
Em conformidade com os pontos 9 a 11 da Comunicação relativa à reestruturação, a Grécia apresentou um plano de reestruturação abrangente e pormenorizado, que fornece informação completa sobre o modelo de negócio do Banco. O plano identifica igualmente as causas das dificuldades enfrentadas pelo Banco, assim como as medidas adotadas para fazer face a todas as questões de viabilidade que enfrentou. Em particular, o plano de reestruturação descreve a estratégia escolhida para preservar a eficácia operacional do Banco e para combater o elevado nível de empréstimos mal parados, a baixa eficiência operacional, a sua liquidez vulnerável e as suas posições de capital, e as suas empresas estrangeiras, que dependiam da sociedade-mãe para o seu financiamento e capital.
7.6.2.1. Atividades bancárias gregas
(368)
No que diz respeito à liquidez e à dependência do Banco do financiamento do Eurossistema, o plano de reestruturação prevê um crescimento limitado do balanço na Grécia, enquanto que a base de depósitos deverá crescer de novo. A dependência da ALE, que já diminuiu, continuará a diminuir, o que também irá ajudar o Banco a reduzir os custos do seu financiamento.
(369)
O compromisso com o rácio empréstimos/depósitos descrito no considerando 127 garante que a estrutura do balanço do Banco será sustentável no final do período de reestruturação. A venda de valores mobiliários e de outras atividades não essenciais também irá reforçar a posição de liquidez do Banco e assegurar que não depende de mercados grossistas. Devido à ainda tensa posição de liquidez do Banco, a Comissão pode aceitar o pedido das autoridades gregas para que sejam autorizadas a fornecer liquidez ao Banco no âmbito das medidas de empréstimo obrigacionista do Estado e de garantia do regime de apoio ao bancos gregos.
(370)
Para reduzir os custos de financiamento, o Banco assumiu também o compromisso de continuar a reduzir as taxas de juro que paga sobre depósitos, tal como descrito no considerando 127. A Comissão observa que esta diminuição do custo dos depósitos será uma contribuição essencial para melhorar a rentabilidade do pré-aprovisionamento do Banco.
(371)
Desde o início da crise que o Banco tem racionalizado significativamente a sua rede comercial na Grécia, através de uma redução do número de sucursais e de trabalhadores. Até 2018, os custos totais do Banco terão diminuído mais […]% em relação a 2013 (147). Para atingir esse objetivo, o Banco comprometeu-se a reduzir as suas sucursais e trabalhadores na Grécia a um máximo de […] e […], respetivamente, até 31 de dezembro de 2017, com custos totais máximos na Grécia de 800 milhões de euros. O coeficiente de exploração esperado será inferior a […]% no final do período de reestruturação. A Comissão considera que o plano de reestruturação preserva a eficiência do Banco no novo contexto de mercado.
(372)
Uma outra área importante é a gestão dos empréstimos mal parados, uma vez que ascenderam a 29,4 % da carteira em 31 de dezembro de 2013 (148). O Banco pretende estabelecer um departamento dedicado a lidar com a gestão de empréstimos mal parados. Assumiu também o compromisso de cumprir padrões elevados no que respeita à sua política de crédito, a fim de maximizar o valor do Banco em cada fase do processo de crédito, tal como descrito nos considerandos 131 e 132.
7.6.2.2. Governo das empresas
(373)
Outro aspeto que merece atenção é a governação do Banco, dado que o FEFG detinha 95,23 % das ações do Banco em 31 de dezembro de 2013. Tendo em conta o historial dos bancos estatais na Grécia, foi acordado um quadro de relações específico entre o Banco e o FEFG em 2013. Este acordo protege a atividade corrente do Banco de uma ingerência excessiva do seu acionista principal assegurando, simultaneamente, que o FEFG, pode acompanhar a implementação do plano de reestruturação e evitar a assunção excessiva de riscos pela gestão do Banco através de procedimentos de consulta adequados. O Banco comprometeu-se igualmente a acompanhar de perto a sua exposição a mutuários associados.
(374)
A Lei do FEFG, com a redação que lhe foi dada em 2014, prevê que as ações subscritas pelo FEFG na recapitalização da primavera de 2013 passem a ser sem direito a voto se pelo menos 50 % do aumento de capital de 2014 for subscrito por investidores privados. No que diz respeito ao restabelecimento da viabilidade a longo prazo do Banco, a Comissão não teria uma opinião negativa sobre o controlo concedido aos acionistas privados se estes investirem um montante significativo de fundos próprios no Banco. A Comissão observa que a limitação dos direitos de voto do FEFG não se aplica às votações relativas aos estatutos do Banco ou a operações societárias ou outras decisões estratégicas. A Comissão considera positivo o facto de o FEFG recuperar automaticamente os seus direitos de voto plenos se o Banco não implementar o seu plano de reestruturação. Estas disposições asseguram que, embora o FEFG não intervenha nas operações correntes do Banco, pode salvaguardar os seus interesses enquanto acionista e enquanto autoridade encarregada de garantir a correta implementação do plano de reestruturação.
7.6.2.3. Atividades internacionais
(375)
Algumas das atividades internacionais do Banco drenaram o seu capital, liquidez e rentabilidade no passado, como explicado nos considerandos 362 e 363.
(376)
O plano de reestruturação prevê uma mudança no modelo de negócio do Banco no sentido de ser um banco que está mais concentrado em […]. O Banco já vendeu a sua filial não rentável na Polónia, o EFG Poland. Começou igualmente a racionalizar as outras filiais, a reforçar o processo de subscrição de empréstimo e a reduzir o défice de financiamento das filiais. Está a planear alienar a subsidiária […] de […] (149). Irá igualmente continuar a reestruturar as operações das filiais […] e […] antes da sua eventual venda numa fase posterior, tal como referido no considerando 116.
(377)
A rentabilidade global das operações estrangeiras será restabelecida a partir de […]. Na mesma data, o financiamento concedido às filiais estrangeiras terá sido reduzido em […] em relação ao nível de 31 de dezembro de 2012.
(378)
Por conseguinte, a Comissão considera que o Banco ter-se-á reestruturado suficientemente e reduzido essas filiais estrangeiras de dimensão para evitar ser exposto a necessidades adicionais de capital e escassez de liquidez no futuro. O compromisso descrito no considerando 128 de se abster de injetar grandes montantes de capital nas filiais internacionais do Banco garante igualmente que as filiais estrangeiras não irão representar uma ameaça ao capital ou à liquidez.
7.6.2.4. Conclusão sobre a viabilidade
(379)
O cenário de base como descrito na secção 2.4 mostra que, no final do período de reestruturação, o Banco será capaz de obter um retorno que lhe permita cobrir todos os seus custos e proporcionar um retorno adequado do seu capital próprio, tendo em conta o seu perfil de risco. Com efeito, o retorno de capital próprio do Banco será de […]% em 2018 de acordo com o cenário de base. Ao mesmo tempo, a posição de capital do Banco deverá manter-se a um nível satisfatório, desde que o rácio de adequação dos fundos próprios não desça abaixo de […]% a partir de 2014.
(380)
Por último, a Comissão também nota o cenário adverso descrito no plano de reestruturação do Banco, tal como foi apresentado pelas autoridades gregas. Este cenário adverso baseia-se num conjunto de pressupostos acordados com o FEFG. Tem em conta uma recessão mais profunda e duradoura, bem como uma deflação mais grave dos preços dos bens imobiliários (150). O plano de reestruturação demonstra que o Banco tem capacidade para resistir a um montante razoável de esforço uma vez que, no cenário adverso, o Banco continua a ser rentável no final do período de reestruturação, com um retorno de capital próprio de […]% e um rácio de fundos próprios de base de […]% em 2018.
(381)
Os testes de esforço de 2013 realizados pelo Banco da Grécia confirmam que o montante de capital adicional que será mobilizado em 2014, a saber, 2 864 milhões de euros, é suficiente para lidar com o cenário de referência durante o período de reestruturação. O Banco apresentará igualmente um plano contingente de capital ao Banco da Grécia com medidas a implementar se a conjuntura económica se deteriorar ainda mais. A Comissão recorda que na apreciação das necessidades de capital no âmbito do cenário de referência, o Banco da Grécia já introduziu vários ajustamentos que resultaram num aumento das necessidades de capital estimadas em comparação com as necessidades de capital estimadas pelo Banco no seu próprio cenário de referência. As necessidades de capital de base estimadas pelo Banco da Grécia podem, por conseguinte, ser consideradas como uma espécie de teste de esforço. Para concluir que o Banco é viável, a Comissão não exige que o Banco tenha capital inicial suficiente para cobrir as necessidades de capital do cenário de esforço estimadas pelo Banco da Grécia, uma vez que o nível estimado deste último representa um nível elevado de esforço.
(382)
Além disso, é positivo que o Banco não vá fazer investimentos adicionais em papel que não possua qualificação de investimento, o que irá ajudar a preservar a sua posição de capital e de liquidez.
(383)
A Comissão pode, por conseguinte, concluir que o Banco adotou medidas suficientes para abordar as questões da viabilidade para as atividades bancárias nacionais gregas e para as atividades no estrangeiro.
7.6.3. Contribuição própria e repartição de encargos
7.6.3.1. Apreciação da conformidade das medidas A, B1, B2, B3 e B4 com a Comunicação relativa à reestruturação
(384)
Tal como estabelecido na Comunicação relativa à reestruturação, os bancos e os seus acionistas devem contribuir para a reestruturação tanto quanto possível, a fim de assegurar que o auxílio se limita ao mínimo necessário. Assim, os bancos devem utilizar os seus recursos próprios para financiar a reestruturação, por exemplo, através da venda de ativos, ao passo que os acionistas devem absorver as perdas do banco sempre que possível. Os compromissos assumidos pelo Banco devem assegurar que são utilizados recursos próprios e que os acionistas iniciais e os investidores privados, que detêm capital híbrido do Banco, contribuem para a reestruturação.
7.6.3.1.1. Contribuição própria do Banco: alienações e redução de custos
(385)
O Banco alienou empresas significativas, de modo a melhorar a adequação dos seus fundos próprios. A venda das suas grandes filiais polaca e turca melhorou a sua posição de capital em cerca de 750 milhões de euros. Essas vendas também melhoraram a posição de liquidez do Banco. O aumento de capital social da Eurobank Properties permitiu ao Banco aumentar o seu capital em 200 milhões de euros.
(386)
O plano de reestruturação prevê a venda de outros ativos em […] e […]. Em especial, o Banco assumiu o compromisso de que irá reduzir a dimensão dos seus ativos externos para 8,77 mil milhões de euros. Tendo em conta a desalavancagem e a alienação já implementadas, e na sequência da implementação desta redução adicional, o Banco terá reduzido significativamente a sua pegada geográfica em […]
(387)
Além disso, o Banco assumiu o compromisso de que irá continuar a reduzir a dimensão das suas atividades no estrangeiro se necessitar de uma injeção de capital por parte do FEFG superior a mil milhões de euros. Nesse cenário, o Banco reduziria a sua carteira de ativos internacionais para não mais do que 3,5 mil milhões de euros. Se a injeção de capital da medida C for inferior a mil milhões de euros, os investidores privados terão injetado pelo menos 1,5 mil milhões de euros, ou seja, mais do que o FEFG. Essa maior participação de investidores privados permitiria reduzir significativamente o montante do auxílio necessário, reforçando assim a repartição de encargos.
(388)
O Banco também assumiu o compromisso de que irá vender a sua grande e rentável filial de seguros.
(389)
A fim de limitar as suas necessidades de capital, o Banco comprometeu-se a não utilizar capital para apoiar ou aumentar a dimensão das suas filiais estrangeiras, como descrito no considerando 128. Além disso, os compromissos preveem que o Banco não fará novas aquisições.
(390)
O Banco também se envolveu num programa de redução de custos de grande envergadura, tal como indicado na secção 2.4.2. Os seus custos continuarão a diminuir até 2018. […]
(391)
Em especial, a Grécia comprometeu-se que até […] o Banco não pagará a nenhum trabalhador ou gestor uma remuneração anual total (salários, contribuição para o regime de pensões, bónus) superior a […]. Além disso, se o FEFG tiver de subscrever alguma ação do Banco, a Grécia comprometeu-se a aplicar um teto salarial em conformidade com a Comunicação relativa aos bancos de 2013 (151).
7.6.3.1.2. Repartição de encargos pelos acionistas históricos e novo capital mobilizado no mercado
(392)
Os acionistas existentes do Banco foram fortemente diluídos pela recapitalização da primavera de 2013 (medida B4). Com efeito, a participação detida pelos acionistas existentes foi reduzida de 100 % antes da recapitalização da primavera de 2013 para apenas 1,44 %. A Comissão observa também que o Banco não pagou nenhum dividendo em dinheiro desde 2008. Por último, a Comissão considera positivo o facto de o FEFG injetar capital adicional apenas se o Banco não o conseguir mobilizar no mercado a um preço considerado razoável e estabelecido com base em dois avaliadores independentes.
7.6.3.1.3. Repartição de encargos pelos detentores de dívida subordinada
(393)
Os detentores de dívida subordinada do Banco contribuíram para pagar os custos de reestruturação do Banco. O Banco efetuou vários exercícios de gestão do passivo, a fim de gerar capital. O montante total dos passivos trocados atingiu os 748 milhões de euros, com um ganho de capital de 565 milhões de euros, tal como descrito nos considerandos 122 e 123.
(394)
Os instrumentos ainda pendentes são objeto da proibição do pagamento de cupão, descrita no considerando 133. Por conseguinte, a Comissão considera que foi garantida uma repartição adequada de encargos dos investidores privados híbridos do Banco e foram preenchidos os requisitos da Comunicação relativa à reestruturação.
(395)
Em conclusão, tendo em conta os elementos desenvolvidos na secção 7.6.1, a Comissão considera que foram implementadas pela Grécia medidas de contribuição própria e de repartição de encargos suficientes para limitar ao mínimo necessário o montante do auxílio das medidas A, B1, B2, B3 e B4.
7.6.3.2. Apreciação da conformidade da medida C com a Comunicação relativa aos bancos de 2013
(396)
A Comunicação relativa aos bancos de 2013 complementa a Comunicação relativa à reestruturação e apela a uma melhor repartição de encargos e a que os bancos que obtenham apoio ao capital tomem medidas adicionais para limitar ao mínimo o auxílio. O ponto 29 da Comunicação relativa aos bancos de 2013 exige que o Estado-Membro demonstre que foram exploradas ao máximo todas as medidas para limitar ao mínimo esse auxílio. Para esse efeito, o Estado-Membro deve apresentar um plano de mobilização de capitais, assegurar uma repartição adequada de encargos pelos acionistas e credores subordinados, e impedir a saída de fundos antes da decisão de reestruturação. De acordo com a Comunicação relativa aos bancos de 2013, o plano de mobilização de capitais deve incluir emissões de direitos, exercícios voluntários de gestão do passivo, alienações para acréscimo de capital, medidas de desalavancagem, retenção de receita e outras medidas como, por exemplo, políticas de custos e de remuneração rigorosas.
(397)
O ponto 47 da Comunicação relativa aos bancos de 2013 dispõe que, uma vez identificados défices de capital, um banco deve evitar a saída de fundos através de uma série de medidas destinadas a garantir o mesmo resultado, como proibições de pagamento de cupões e dividendos regulares, proibições de aquisição, proibições de liderança de preços ou proibições de publicidade. A Comissão observa que tais proibições já são cumpridas pelo Banco dado que estão incluídas na lista de compromissos apresentados pela Grécia, conforme descrito no considerando 133, e que o Banco não pagou quaisquer dividendos em numerário desde 2008.
(398)
O compromisso de recapitalização de 2014 (medida C) proporciona uma proteção para absorver perdas futuras, tal como determinado pelo exercício do teste de esforço realizado pelo Banco da Grécia em 2013 e divulgado em 6 de março de 2014. Os resultados do teste de esforço mostram que o Banco necessita de 2 945 milhões de euros de capital adicional para cobrir as suas perdas futuras num cenário de esforço. A medida C abrange apenas a necessidade de capital que continuará a existir na medida em que i) não possa ser coberta por novas alienações ou medidas de aumento de capital (a Comissão considera que o Banco analisou todos as potenciais alienações e comprometeu-se a todas aquelas que podem reduzir as necessidades de capital no âmbito do plano de capital apresentado ao Banco da Grécia) e ii) não seja coberta por investidores privados no âmbito do aumento de capital social que terá lugar em abril de 2014. Por conseguinte, não fornece ao Banco qualquer excesso de capital.
(399)
Tal como explicado nos considerandos 385 a 395, o Banco já adotou medidas, antes do teste de esforço, para limitar o montante de capital necessário ao mínimo. Se, no âmbito do atual exercício de mobilização de capital, o Banco conseguir obter a maior parte do capital necessário junto de investidores privados, e se o auxílio adicional pago pelo FEFG se mantiver abaixo de mil milhões de euros, não será necessária mais nenhuma contribuição própria pelo Banco. No entanto, se o auxílio pago no âmbito da medida C for acima desse valor, seria adequado para o Banco alienar mais atividades.
(400)
No que se refere à repartição de encargos, a Comunicação relativa aos bancos de 2013 determina que uma repartição adequada de encargos implica contribuições por acionistas, detentores de capital híbrido e detentores de dívida subordinada antes de ser concedido auxílio sob a forma de apoio ao capital. A Comissão observa que a Grécia alterou o seu quadro legislativo nacional para assegurar que os credores subordinados irão contribuir para os custos de reestruturação do Banco antes de qualquer capital adicional ser injetado no Banco. A Comissão observa também que a Grécia assumiu o compromisso de implementar as medidas previstas no artigo 6.o da Lei do FEFG, com a redação que lhe foi dada em 2014, que prevê a atribuição do défice de capital aos detentores dos seus instrumentos de capital e outros passivos subordinados que se revelem necessários. Embora essa repartição de encargos só tenha lugar após a data do compromisso de recapitalização de 2014 (medida C), com base no ponto 45 da Comunicação relativa aos bancos de 2013, a Comissão considera que se seguiriam resultados desproporcionados se a conversão obrigatória de dívida subordinada e de capital híbrido tivesse de ocorrer já no momento do compromisso. Se o Banco mobilizasse capital privado suficiente para cobrir a totalidade da sua necessidade de capital, como determinado pelo teste de esforço realizado pelo Banco da Grécia, a conversão de detentores de dívida subordinada seria desproporcionada. O compromisso assumido pela Grécia de resgate interno dos credores subordinados antes de qualquer apoio ao capital ser efetivamente pago ao Banco é, por conseguinte, suficiente para assegurar uma adequada repartição de encargos.
(401)
Além disso, a fim de garantir que os proprietários do Banco participam o máximo possível na reconstituição de uma base de capital adequada ao longo do período de reestruturação, a Grécia comprometeu-se a que, até ao final do período de reestruturação, o Banco reterá os dividendos e não pagará quaisquer cupões que não seja obrigado a pagar, por força da lei. Assim, em conformidade com o ponto 26 da Comunicação relativa à reestruturação e com o ponto 47 da Comunicação relativa aos bancos de 2013 o Banco não utilizará o auxílio estatal para fazer pagamentos com fundos próprios se não existirem lucros suficientes para efetuar esses pagamentos.
(402)
O Banco também se comprometeu a não pagar a nenhum trabalhador ou gestor uma remuneração anual total (salários, contribuições para as pensões, bónus) superior à remuneração anual total do Governador do Banco da Grécia (não tendo em conta qualquer renúncia parcial voluntária de remuneração pelo Governador) até 31 de dezembro de 2017. Além disso, caso o FEFG tenha de subscrever alguma ação do Banco, a Grécia comprometeu-se a aplicar um teto salarial em conformidade com a Comunicação relativa aos bancos de 2013 (152).
(403)
A Comissão deve avaliar se esse compromisso, que abrange dois cenários, cumpre os requisitos estabelecidos na Comunicação relativa aos bancos de 2013.
(404)
No primeiro cenário, em que o FEFG não injeta efetivamente novo capital no Banco, o auxílio consagrado na medida C será limitado a um simples compromisso de subscrição de aumento de capital e o FEFG não desembolsará um único euro, uma vez que todas as novas ações terão sido subscritas por investidores privados. A Comunicação relativa aos bancos de 2013 estabelece que a limitação de remuneração pode cessar quando o auxílio tiver sido reembolsado. No entanto, o auxílio incluído neste tipo de compromisso de subscrição em relação a um aumento de capital prospetivo não pode ser reembolsado se o compromisso em questão nunca for concretizado (uma vez que não foi desembolsado pelo Estado dinheiro para o Banco). Em tais circunstâncias, a Comissão pode aceitar que a limitação da remuneração se aplique por um período fixo de tempo. A Comissão considera que o compromisso assumido pela Grécia, que dura até 31 de dezembro de 2017 (ou seja, durante três anos e oito meses, terminando um ano antes do final do plano de reestruturação), é uma aplicação correta do último parágrafo do ponto 38 da Comunicação relativa aos bancos de 2013. Dado que a remuneração anual do Governador do Banco da Grécia é inferior ao teto estabelecido no segundo parágrafo do ponto 38 da Comunicação relativa aos bancos de 2013, e dado que esse compromisso será aplicado a todo o grupo, a Comissão considera que o compromisso proposto pela Grécia para o caso em que nenhuma ação seja subscrita pelo FEFG no âmbito do aumento de capital previsto está em conformidade com o ponto 38 da Comunicação relativa aos bancos de 2013.
(405)
No segundo cenário, em que o FEFG teria de subscrever algumas ações do Banco, a Grécia comprometeu-se a alterar o compromisso para o colocar em conformidade com a Comunicação relativa aos bancos de 2013. A Comissão observa que, se o FEFG subscrevesse alguma ação, a fim de permanecer em conformidade com a Comunicação relativa aos bancos de 2013, a duração do teto de remuneração seria alterada, para durar até ao início do final do plano de reestruturação - 31 de dezembro de 2018 - ou uma operação equivalente ao reembolso do auxílio. Uma vez que as ações ordinárias não podem ser reembolsadas pelo Banco, a Comissão aceita que a venda das ações no mercado secundário com lucro poderia ser considerada equivalente a um reembolso do auxílio.
(406)
Para concluir, em ambos os cenários, o compromisso sobre a limitação da remuneração apresentado pela Grécia satisfaz os requisitos da Comunicação relativa aos bancos de 2013.
(407)
No que se refere à remuneração do Estado, a Comunicação relativa à prorrogação de 2011 exige que as novas ações sejam emitidas com desconto sobre o preço de mercado, após ajustamento para a diluição. A Comissão observa que o objetivo desse requisito é garantir que o Estado recebe uma remuneração suficiente pela sua participação no Banco e que os acionistas históricos são correspondentemente diluídos. No caso da medida C, o Estado é já o principal acionista do Banco, detendo mais de 90 % das ações. Por conseguinte, um desconto excessivo sobre o preço de mercado diminuiria a remuneração do Estado da medida B4, e pode implicar um auxílio aos investidores se o desconto subestimar o valor do Banco. A fim de evitar tal situação, o preço de subscrição não pode ser inferior a um preço mínimo determinado com base em duas avaliações de avaliadores independentes. Por conseguinte, as modalidades pormenorizadas de determinação do preço protegem o FEFG de uma diluição excessiva por novos investidores, assegurando, simultaneamente, que o FEFG subscreve novas ações a um preço que reflete o valor do Banco. Nestas circunstâncias, a Comissão pode aceitar que as novas ações possam ser emitidas com um desconto inferior sobre o preço corrente de mercado do que o previsto pela Comunicação relativa à prorrogação de 2011 e considera o preço mínimo aceitável.
(408)
Se as ações fossem emitidas a um preço mais elevado, corria-se o risco de desencorajar os investidores privados a participarem no aumento de capital social e, consequentemente, limitar-se-ia a mobilização de capital privado.
(409)
Por conseguinte, a Comissão considera o nível de contribuição própria e a repartição de encargos adequados para a medida C.
7.6.3.3. Conclusão sobre a contribuição própria e a repartição de encargos
(410)
A Comissão observa que, em comparação com o total de recapitalização estatal recebido, a contribuição própria e a repartição de encargos sob a forma de venda de ativos é muito inferior aos níveis que a Comissão consideraria, normalmente, suficientes. No entanto, tendo em conta os elementos desenvolvidos na secção 7.6.1., nos termos dos quais a Comissão pode aceitar uma menor contribuição própria e repartição de encargos, o plano de reestruturação pode ser considerado como fornecedor de medidas suficientes de contribuição própria e de repartição de encargos.
(411)
O plano de reestruturação também cumpre os requisitos da Comunicação relativa aos bancos de 2013 no que diz respeito à medida C.
7.6.4. Medidas para limitar as distorções da concorrência
(412)
A Comunicação relativa à reestruturação exige que o plano de reestruturação proponha medidas que limitem as distorções da concorrência e assegurem a competitividade do setor bancário. Além disso, essas medidas devem igualmente abordar o risco moral e assegurar que o auxílio estatal não é utilizado para financiar comportamentos anti-concorrenciais.
(413)
O ponto 31 da Comunicação relativa à reestruturação estipula que, ao avaliar o montante do auxílio e as distorções de concorrência daí resultantes, a Comissão deve ter em conta o montante absoluto e o montante relativo do auxílio estatal recebido, bem como o grau de repartição de encargos e a posição da instituição financeira no mercado após a reestruturação. A este respeito, a Comissão recorda que o Banco recebeu do Estado capital equivalente a 16 % dos seus APR (excluindo a medida C). Com a medida C, o Banco obtém um compromisso de injetar mais 2 864 mil milhões de euros, elevando o total do auxílio ao capital para 23,7 % dos APR do Banco. Para além do apoio ao capital, o Banco também recebeu apoio à liquidez. O Banco obteve garantias de liquidez que atingiram 13 600 milhões de euros em 15 de abril de 2011 e 13 932 milhões de euros em 30 de novembro de 2013, representando 17 % do balanço do Banco na mesma data. O Banco beneficiou também de ALE garantida pelo Estado num montante de 12 mil milhões de euros em 31 de dezembro de 2012, que representaram 18 % do balanço do Banco nessa data. A necessidade de implementar medidas destinadas a limitar eventuais distorções da concorrência é, portanto, justificada tendo em conta o montante relativamente elevado de auxílio. Por outro lado, a quota de mercado do Banco da Grécia é grande, com quotas de mercado de 17 % para empréstimos e 12 % para depósitos em 31 de dezembro de 2012. As aquisições do New TT Bank e do Nea Proton Bank aumentaram as quotas de mercado do Banco para 20,7 % para empréstimos e 18,8 % para depósitos em setembro de 2013 (153).
(414)
A Comissão recorda que as dificuldades do Banco provêm principalmente de choques externos como a crise da dívida soberana grega e a recessão prolongada, que obstruíram a economia grega desde 2008, como foi observado no considerando 69 da decisão de início do procedimento Eurobank. A necessidade de abordar questões de risco moral é reduzida, uma vez que o Banco não parece ter tomado riscos excessivos. Como referido na secção 7.6.1, o efeito de distorção da concorrência das medidas de auxílio é inferior à luz desses fatores assim como a necessidade de medidas destinadas a limitar as distorções de conclusão. Por esses motivos, a Comissão pode, excecionalmente, aceitar que apesar do elevado montante de auxílio, o plano de reestruturação não previa qualquer redução do volume do balanço e dos empréstimos na Grécia.
(415)
No entanto, a Comissão observa que as recapitalizações estatais permitiram ao Banco prosseguir com as suas atividades bancárias nos mercados estrangeiros e com as suas atividades de seguros na Grécia.
(416)
A este respeito, a Comissão observa, além da desalavancagem e reestruturação já implementadas, o compromisso do Banco de vender as suas atividades seguradoras até […], bem como o compromisso de reduzir a dimensão dos seus ativos internacionais até 31 de dezembro de 2018, o que irá provavelmente implicar novas alienações em […] e […], e o compromisso de não utilizar auxílio para financiar o crescimento dessas empresas. A Comissão considera proporcionado que a redução dos ativos externos seja mais profunda se, no âmbito da medida C, o FEFG pagar ao Banco um auxílio de capital adicional de mais de mil milhões de euros. Como indicado no considerando 295, esse pagamento tornaria o auxílio mais distorcivo do que um simples compromisso para participar no aumento de capital. No entanto, se o capital injetado for inferior a mil milhões de euros, isso implicaria uma maior participação de pelo menos 1,5 mil milhões de euros dos investidores privados. Além disso, a maior participação privada constituiria uma repartição de encargos adicional, tal como explicado no considerando 388. O ponto 31 da Comunicação relativa à reestruturação estipula que tanto o preço pago pela assistência obtida do Estado como o grau de repartição de encargos serão tomados em consideração aquando da apreciação das medidas de repartição de encargos. Por conseguinte, as distorções adicionais da concorrência continuarão a ser limitadas se o FEFG injetar menos de mil milhões de euros.
(417)
A Grécia também se comprometeu a uma proibição de aquisição, assegurando que o Banco não utilizará o auxílio estatal recebido para adquirir quaisquer novas empresas. Esta proibição contribui para assegurar que o auxílio é utilizado exclusivamente para apoiar o restabelecimento da viabilidade das atividades bancárias gregas, e não para crescer, por exemplo, em mercados estrangeiros.
(418)
O compromisso de reduzir o juro pago sobre depósitos gregos de níveis insustentavelmente elevados garante igualmente que o auxílio não será utilizado para financiar estratégias insustentáveis de recolha de depósitos que distorcem a concorrência no mercado grego. Do mesmo modo, o compromisso de implementar orientações rigorosas no que respeita à fixação de preços de novos empréstimos, com base numa avaliação adequada do risco de crédito, evitará que o Banco distorça a concorrência no mercado grego com estratégias inadequadas de fixação de preços sobre empréstimos a clientes.
(419)
Tendo em conta a situação específica descrita na secção 7.6.1 e as medidas previstas no plano de reestruturação, a Comissão considera que existem salvaguardas suficientes para limitar as distorções da concorrência.
7.7. ACOMPANHAMENTO
(420)
Nos termos da secção 5 da Comunicação relativa à reestruturação, devem ser apresentados à Comissão relatórios periódicos que lhe permitam verificar se o plano de reestruturação está a ser implementado corretamente. Tal como indicado nos compromissos (154), a Grécia assegurará que o mandatário responsável pelo acompanhamento, que já foi nomeado pelo Banco com a aprovação da Comissão, irá acompanhar os compromissos assumidos pela Grécia relativamente à reestruturação das atividades na Grécia e no estrangeiro e sobre o governo das empresas e operações comerciais. Por conseguinte, a Comissão considera que está garantido um acompanhamento adequado da implementação do plano de reestruturação.
8. CONCLUSÃO
(421)
A Comissão verifica que a Grécia implementou ilegalmente as medidas de auxílio SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN), em violação do artigo 108.o, n.o 3, do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, uma vez que foram implementadas antes da sua notificação formal. No entanto, a Comissão considera que o plano de reestruturação, quando considerado em conjunto com os compromissos constantes dos anexos, assegura a restauração da viabilidade a longo prazo do Banco, é suficiente no que respeita à repartição de encargos e à contribuição própria, e é adequado e proporcionado para compensar os efeitos de distorção da concorrência das medidas de auxílio analisadas na presente decisão. O plano de reestruturação e os compromissos apresentados preenchem os critérios da Comunicação relativa à reestruturação e as medidas de auxílio podem, por conseguinte, ser consideradas compatíveis com o mercado interno,
ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
1. As seguintes medidas implementadas ou planeadas pela Grécia constituem auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado:
a)
a assistência de liquidez de emergência prestada ao Eurobank Ergasias S.A. («Eurobank») pelo Banco da Grécia e garantida pela República Helénica (medida L2);
b)
a segunda recapitalização ponte de 1 341 milhões de euros concedida pelo Fundo de Estabilidade Financeira para a Grécia (FEFG) ao Eurobank em dezembro de 2012 (medida B2);
c)
a carta de compromisso de 528 milhões de euros concedida pelo FEFG ao Eurobank em 21 de dezembro de 2012 (medida B3);
d)
a recapitalização de 5 839 milhões de euros concedida pelo FEFG ao Eurobank em maio de 2013 (medida B4);
e)
o compromisso de recapitalização de 2 864 milhões de euros concedido pelo FEFG, na sequência do aumento de capital social de 2 864 milhões de euros aprovado pela reunião extraordinária de acionistas em 12 de abril de 2014 ao abrigo da Lei do FEFG n.o 3864/2010, com a última redação que lhe foi dada (medida C);
f)
a injeção de capital de 395 milhões de euros concedida pelo FEFG ao Nea Proton Bank em 28 de agosto de 2013 (medida NP3).
2. À luz do plano de reestruturação relativo ao Eurobank Group [Eurobank Ergasias S.A. e todas as suas filiais (filiais e sucursais gregas e não gregas, bancárias e não bancárias)] apresentado em 16 de abril de 2014 e dos compromissos apresentados pela Grécia em 16 de abril de 2014, são compatíveis com o mercado interno os seguintes auxílios estatais:
a)
a injeção de capital no montante de 950 milhões de euros concedida pela Grécia ao Eurobank em maio de 2009 ao abrigo do regime de recapitalização (medida A);
b)
a assistência de liquidez de emergência prestada ao Eurobank pelo Banco da Grécia e garantida pela Grécia desde julho de 2011, num montante de 12 mil milhões de euros a partir de 31 de dezembro de 2012 (medida L2);
c)
a primeira recapitalização ponte de 3 970 milhões de euros concedida pelo FEFG ao Eurobank em maio de 2012 (medida B1);
d)
a segunda recapitalização ponte de 1 341 milhões de euros concedida pelo FEFG ao Eurobank em dezembro de 2012 (medida B2);
e)
a carta de compromisso de 528 milhões de euros concedida pelo FEFG ao Eurobank em 21 de dezembro de 2012 (medida B3);
f)
a recapitalização de 5 839 milhões de euros concedida pelo FEFG ao Eurobank em maio de 2013 (medida B4);
g)
o compromisso de recapitalização de 2 864 milhões de euros concedido pelo FEFG ao Eurobank na sequência do aumento de capital social de 2 864 milhões de euros aprovado pela reunião extraordinária de acionistas em 12 de abril de 2014 ao abrigo da Lei n.o 3864/2010 do FEFG, com a última redação que lhe foi dada (medida C);
h)
a injeção de capital no montante de 80 milhões de euros concedida pela Grécia ao Proton Bank em maio de 2009 (medida Pr1);
i)
o financiamento do total do défice de financiamento de 1 121,6 milhões de euros pelo Fundo de Garantia de Depósitos e Investimentos Grego (FGDIG) e pelo FEFG às atividades transferidas do Proton Bank para o Nea Proton Bank em outubro de 2011 e maio de 2012 (medida NP1);
j)
a injeção de capital no total de 515 milhões de euros concedida pelo FEFG ao Nea Proton Bank em outubro de 2011, fevereiro de 2012, agosto de 2012 e dezembro de 2012 (medida NP2);
k)
a injeção de capital de 395 milhões de euros concedida pelo FEFG ao Nea Proton Bank em 28 de agosto de 2013 (medida NP3);
l)
o financiamento do total do défice de financiamento de 677 milhões de euros pelo FGDIG e pelo FEFG às atividades que foram transferidas do T Bank para o Hellenic Postbank («TT Bank»), em dezembro de 2011 e fevereiro de 2013 (medida T);
m)
a injeção de capital de 224,96 milhões de euros concedida pela Grécia ao TT Bank em maio de 2009 (medida TT);
n)
o financiamento do total do défice de financiamento de 3 732,6 milhões de euros pelo FEFG às atividades transferidas do TT Bank para o New Hellenic Postbank («New TT Bank»), em janeiro e junho de 2013 (medida NTT1);
o)
A injeção de capital de 500 milhões de euros concedida pelo FEFG ao New TT Bank em 29 de janeiro de 2013 (medida NTT2).
Artigo 2.o
A República Helénica é a destinatária da presente decisão.
Feito em Bruxelas, em 29 de abril de 2014.