PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 508/2013
ze dne 29. května 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) Rada nařízením (ES) č. 260/2007 (2) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 63,5 % pro všechny společnosti s výjimkou tří čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení“) (3) dne 9. března 2012 Komise informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na odůvodněnou žádost, kterou podalo sdružení Eurométaux (dále jen „žadatel“) jménem výrobce v Unii představujícího více než 50 % výroby některých wolframových elektrod v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření se týkalo pokračování nebo obnovení dumpingu a proběhlo v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, dalšího známého výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(7)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v tomto oznámení.
(9)
Přihlásili se tři dovozci. Žádný z nich však během období přezkumného šetření nedovezl některé wolframové elektrody pocházející z ČLR.
(10)
Jelikož pouze dva vyvážející výrobci z ČLR předložili požadované informace, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, dvou vyvážejících výrobců v ČLR a jednoho výrobce v USA.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Plansee SE, Rakousko
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Německo
b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd Baoji
c)
Společnost ve spojení s jedním spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v ČLR
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Šanghaj
d)
Společnosti ve spojení s jedním spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Evropské unii
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Německo
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Belgie
e)
Srovnatelná země
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, USA
B. PŘEZKOUMÁVANÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, na nějž se vztahovalo nařízení (ES) č. 260/2007, konkrétně wolframové svářecí elektrody, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahující nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiné než získané prostým slinováním, též upravené do stanovené délky, pocházející z ČLR („wolframové elektrody“ nebo „přezkoumávaný výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 00.
(14)
Přezkoumávaný výrobek se používá při svařování a v obdobných procesech. Wolframové elektrody se používají v mnoha průmyslových odvětvích, např. ve stavebnictví, při stavbě lodí, v automobilovém, námořním, chemickém a jaderném průmyslu, leteckém a kosmickém průmyslu a při stavbě ropovodů a plynovodů. Na základě fyzikálních a chemických vlastností a zastupitelnosti různých typů výrobku z hlediska uživatele se má za to, že pro účely tohoto řízení představují všechny wolframové elektrody jediný výrobek.
(15)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že přezkoumávaný výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie a výrobek vyráběný a prodávaný na trhu srovnatelné země mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho pokračování nebo obnovení.
(17)
Jak je vysvětleno výše, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců v ČLR. Dvě spolupracující společnosti představovaly přibližně 80 % až 85 % dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie během období přezkumného šetření. Na tomto základě byl učiněn závěr, že míra spolupráce byla vysoká.
(18)
Jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců využíval zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, zatímco druhý těžil z individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení, které jim bylo přiznáno během původního šetření. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení znovu neposuzují. Třetí společnosti, která v tomto přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovala, bylo přiznáno individuální zacházení v původním šetření.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(19)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(20)
Stejně jako v původním šetření byly v oznámení o zahájení přezkumu za srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty navrženy Spojené státy americké (USA). Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily své připomínky k vhodnosti této volby. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(21)
Komise rovněž posoudila, zda by bylo vhodné vybrat za srovnatelnou zemi jiné země a zjistila další třetí země, z nichž Eurostat zaznamenal dovoz wolframových elektrod. Potenciální známí výrobci v těchto zemích byli osloveni a vyzváni, aby spolupracovali v rámci šetření. Žádná spolupráce však nebyla poskytnuta.
(22)
Bylo shledáno, že USA jsou jako referenční trh reprezentativní, zejména vzhledem k otevřenosti a konkurenceschopnosti jejich domácího trhu. USA byly použity jako srovnatelná země také v původním šetření. Komisi nebyly sděleny a zřejmě ani neexistovaly žádné nové či změněné okolnosti, jež by v tomto ohledu zdůvodňovaly změnu.
(23)
Proto byly pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použity USA. Jediný známý výrobce v USA byl osloven a souhlasil, že bude při šetření spolupracovat, odpoví na dotazník a umožní inspekci na místě. Ověřené údaje o prodeji a výrobě této společnosti byly použity pro stanovení běžné hodnoty u společnosti, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v původním šetření.
2.2 Běžná hodnota
(24)
U společnosti, které bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě jejích údajů. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda je prodej wolframových elektrod nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření reprezentativní, tj. zda objem prodeje výrobku určeného ke spotřebě na domácím trhu činí nejméně 5 % vývozu přezkoumávaného výrobku do Unie.
(25)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to na základě zjištění podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu.
(26)
U těch typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota určena na základě cen placených nezávislými odběrateli v zemi vývozu. U zbývajících typů přezkoumávaného výrobku musela být běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Proto byla běžná hodnota vypočítána za použití výrobních nákladů společnosti s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a zisku z domácího prodeje dosaženého v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
(27)
Po zveřejnění jedna strana tvrdila, že metodika zjišťování prodejních, správních a režijních nákladů se lišila od metodiky použité v původním šetření, což mohlo mít dopad na určení ziskového rozpětí, z něhož se vypočítávala běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení. K informacím, které byly již předtím v šetření k dispozici, tato strana nedoložila své tvrzení žádným důkazem. Je třeba poznamenat, že v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení byly prodejní, správní a režijní náklady rozděleny na základě obratu a že tato metodika byla použita také v původním šetření.
(28)
Zisk použitý v původním šetření nepocházel z testu běžného obchodního styku (tzv. zkouška OCOT), jelikož žádný vyvážený druh dotčeného výrobku se neprodával na domácím trhu v běžném obchodním styku. Nynější přezkum před pozbytím platnosti ukázal, že některé druhy dotčeného výrobku byly ziskové, a proto byl v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení zisk z těchto ziskových obchodních operací použit k výpočtu běžné hodnoty.
(29)
Pokud jde o společnost, které nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Bylo shledáno, že domácí prodej výrobce ve srovnatelné zemi se uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, a že by tedy mohl být použit jako základ pro určení běžné hodnoty u společnosti, které nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2.3 Vývozní cena
(30)
Pokud jde o společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, veškerý prodej na vývoz do Unie se uskutečnil prostřednictvím dovozců ve spojení a následně byly výrobky dále prodány společnostem v Unii, které jsou ve spojení i společnostem v Unii, které ve spojení nejsou. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vypočtena na základě ceny, za niž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, řádně upravené o náklady, které vznikly v období mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i o přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. V tomto ohledu byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady společností ve spojení.
(31)
Po zveřejnění jedna strana tvrdila, že při zjišťování prodejních, správních a režijních nákladů dovozů, kteří byli ve spojení, byly zohledněny určité náklady, které se týkaly prodeje jiných výrobků, než dotyčného výrobku a že tyto výdaje by proto měly být vyloučeny. Je třeba uvést, že v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byly při početním určení vývozní ceny zohledněny ověřené prodejní, správní a režijní náklady poskytnuté dotčenými společnostmi. Tvrzení, že vykázané prodejní, správní a režijní náklady zahrnovaly tyto náklady vynaložené na prodej jiných výrobků, nebylo doloženo žádným důkazem, a proto bylo zamítnuto.
(32)
Připomínky týkající se vývozních cen předložené jednou zúčastněnou stranou vycházely navíc z chybné citace příslušné měny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(33)
Pokud jde o ziskové rozpětí, žádný z dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení, nespolupracoval. V původním šetření bylo použito ziskové rozpětí dovozců ve spojení na základě skutečnosti, že činnosti dovozců, kteří nejsou ve spojení, nebyly dostatečně srovnatelné s činnostmi dotčeného dovozce ve spojení. Šetření ukázalo, že činnosti dovozce ve spojení byly stejné v období přezkumného šetření i v období šetření původního šetření, tj. většina dovezených wolframových elektrod byla následně integrována do svářecího hořáku coby hlavního výrobku skupiny. Je třeba rovněž poznamenat, že wolframové elektrody mají v porovnání s konečným výrobkem nižší hodnotu. Na tomto základě bylo stejně jako v původním šetření konstatováno, že nejpřesnějším základem ziskového rozpětí pro výpočet vývozní ceny by bylo vlastní ziskové rozpětí dovozce ve spojení.
(34)
Pokud jde o společnost, které bylo v původním šetření přiznáno individuální zacházení, veškerý prodej na vývoz do Unie směroval přímo k nezávislým odběratelům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla proto vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(35)
Stanovení vývozní ceny všech ostatních výrobců usazených v ČLR vycházelo ze statistiky dovozu dostupné v databázi podle čl. 14 odst. 6.
(36)
Vývozní ceny byly v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení určeny odečtením zaplacených antidumpingových cel, protože žádná strana nepředložila důkaz, že clo bylo řádné zohledněno v cenách dalšího prodeje a v pozdějších kupních cenách na trhu Unie.
2.4 Srovnání
(37)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(38)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny obou spolupracujících vyvážejících výrobců, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v nákladech na dopravu, pojištění a poskytnutí úvěru, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
2.5 Dumpingové rozpětí
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(40)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce, jemuž bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, toto srovnání ukázalo, že tato společnost pokračovala v dumpingu na významné úrovni.
(41)
U spolupracujícího vyvážející výrobce, jemuž bylo v původním šetření přiznáno individuální zacházení, jakož i u celostátního dumpingové rozpětí použitelného pro všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR se ukázala významná úroveň dumpingu, který dokonce převyšoval dumping zjištěný v původním šetření.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(42)
V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření.
(43)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že spolupracující vyvážející výrobci představovali jen asi 10 % celkové výrobní kapacity v ČLR. Závěry musely tedy do značné míry vycházet z informací uvedených v žádosti o přezkum a též z veřejně dostupných informací. Zvláště bylo zohledněno chování čínských výrobců, pokud jde o vývozní ceny na trzích jiných třetích zemí, čínská výrobní kapacita, jakož i dostupná volná kapacita a atraktivita trhu Unie pro čínské vývozce.
3.2 Chování čínských výrobců, pokud jde o vývozní ceny, na trzích jiných třetích zemí
(44)
Pokud jde o vývoz na trhy jiných třetích zemí, je třeba konstatovat, že statistické údaje, které jsou dostupné v čínských veřejných databázích, se vztahují na širší definici výrobku, než je přezkoumávaný výrobek, a proto nebylo možné provést smysluplnou analýzu množství vyvezeného na jiné trhy ani cen na těchto trzích. Dva spolupracující výrobci z ČLR nevyváželi pro odběratele v jiných třetích zemích, kteří nebyli ve spojení. Na tomto základě nemohly být spolehlivě stanoveny vývozní ceny na trhy jiných třetích zemí během období přezkumného šetření a na základě dostupných informací nebylo možné vyvodit žádné jednoznačné závěry.
3.3 Volná kapacita čínských výrobců
(45)
Údaje, z nichž vyšla níže uvedená analýza, poskytl žadatel v žádosti o přezkum a byly porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(46)
Na tomto základě byla kapacita výrobců v ČLR odhadnuta na 1 600 000 kg. Žadatel odhadl využití kapacity čínských výrobců na 63 %, což dává nevyužitou kapacitu ve výši přibližně 600 000 kg, a to je téměř pětkrát více, než činila celková spotřeba Unie během období přezkumného šetření. Existují tedy obrovská množství, které lze vyvézt z ČLR, zejména proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto významnou volnou výrobní kapacitu.
3.4 Objem a ceny dumpingového dovozu z ČLR
(47)
Dovoz z ČLR do Unie se během posuzovaného období zvýšil o 9 % a v období přezkumného šetření výrazně přesáhl 50 000 kilogramů, což představuje přibližně polovinu celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření.
(48)
V průběhu celého posuzovaného období dovozní ceny kolísaly a sledovaly stejnou tendenci jako prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Dovozní ceny celkově stouply od roku 2008 do období přezkumného šetření o 42 % a byly nadále dumpingové. Růst cen lze vysvětlit hlavně vyššími náklady na hlavní surovinu (wolframový prášek) v průběhu období přezkumného šetření.
3.5 Atraktivita trhu Unie
(49)
Trh Unie je jedním z největších na světě s přibližně 20 % světové spotřeby wolframových elektrod. Čínské společnosti projevily vážný zájem rozvinout svou přítomnost na trhu Unie, což dokládá i skutečnost, že si v průběhu období přezkumného šetření nejen udržely, ale i zvýšily svůj významný 45 % podíl na trhu.
3.6 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(50)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s významným dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu Unie a na zájem čínských vývozců, který projevili o trh Unie, jakož i na značnou nevyužitou kapacitu v ČLR, která výrazně převyšuje celkovou spotřebu Unie, lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat, pokud by byla opatření zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(51)
Toto šetření potvrdilo, že wolframové elektrody vyrábějí dva výrobci v Unii. Oba výrobci při šetření plně spolupracovali.
(52)
Tyto společnosti tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(53)
Jelikož existují pouze dvě společnosti, které tvoří výrobní odvětví Unie, budou údaje o výrobním odvětví Unie uvedeny v indexované podobě nebo jako rozsahy, aby byly chráněny důvěrné informace podle článku 19 základního nařízení.
(54)
Protože statistiky dovozu od Eurostatu zahrnují do úrovně kódu KN také jiné výrobky než wolframové elektrody, byly informace o dovozu analyzovány na úrovni kódu TARIC doplněné o údaje shromážděné v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Údaje na úrovni kódu TARIC jsou považovány za důvěrné, jelikož jsou tak podrobné, že umožňující identifikaci stran. Z toho důvodu jsou některé informace předkládány jako rozsah od - do.
3. Spotřeba v unii
(55)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu TARIC doplněné o informace z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(56)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“), se spotřeba Unie snížila o 16 %. Spotřeba v Unii značně poklesla mezi roky 2008 a 2009 a od té doby rostla, aniž by v období přezkumného šetření dosáhla úrovně před krizí. Z nejnižší hodnoty v roce 2009 se spotřeba v Unii vyšplhala do období přezkumného šetření o téměř 40 %.
Tabulka 1
Spotřeba
Objem
(kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Spotřeba
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Index (2008 = 100)
100
61
75
84
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu
(57)
Objem a podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu byl zjištěn na základě statistických údajů, které jsou k dispozici na úrovni TARIC, doplněných o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(58)
Nehledě na absolutní pokles spotřeby v Unii, objem dovozu přezkoumávaného výrobku, který pochází z ČLR, se během posuzovaného období zvýšil o 9 %, přičemž se udržel na úrovni výrazně převyšující 50 000 kg (viz tabulka 2). Tento nárůst, jakož i obecný pokles spotřeby v Unii během posuzovaného období vedly ke zvýšení podílu na trhu čínských vývozců na přibližně polovinu trhu Unie.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Objem
51 771
36 188
39 953
56 289
Index (2008 = 100)
100
70
77
109
Podíl na trhu (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
5. Ceny dovozu z ČLR
5.1 Vývoj cen
(59)
Ceny z ČLR se v regionu mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření zvýšily o 40 %, přičemž k prudkému růstu došlo v průběhu období přezkumného šetření. Růst cen lze vysvětlit hlavně vyššími náklady na hlavní surovinu (wolframový prášek) v průběhu období přezkumného šetření.
Tabulka 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Ceny
EUR/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Index (2008 = 100)
100
92
114
142
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
5.2 Cenové podbízení
(60)
Šetření ukázalo, že ceny dovozu z ČLR vykazovaly cenové podbízení vůči průměrným cenám výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření bylo zjištěno rozpětí cenového podbízení ve výši 37 % a i po započtení antidumpingového cla činilo rozpětí cenového podbízení stále vysokých 24 %. Výpočet byl založen na srovnání vývozních cen CIF spolupracujících vyvážejících výrobců s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, a to na úrovni ceny ze závodu. Ceny byly považovány za reprezentativní pro ČLR, neboť dva spolupracující vyvážející výrobci pokrývali přibližně 80 % dovozu wolframových elektrod z ČLR.
(61)
Po zveřejnění jeden vyvážející výrobce tvrdil, že nebyly porovnány ceny podle jednotlivých typů výrobku a v důsledku údajných cenových výkyvů mezi různými typy výrobku nedávaly vypočítané úrovně cenového podbízení smysl. Na základě dostupných informací bylo možné porovnání podle jednotlivých typů výrobku jen u části prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a pouze u části exportního prodeje do Unie. Tato strana však nepředložila důkaz, který by zpochybnil rozumnost použité metodiky. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(62)
Po zveřejnění se také objevilo tvrzení, že čínské dovozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Unie nebyly porovnávány na stejné úrovni obchodu. Toto tvrzení nebylo doloženo, jelikož dotčená strana neposkytla žádné informace ani důkazy, které by prokazovaly trvalé a zřejmé rozdíly ve funkcích a cenách prodejců na údajně různých úrovních obchodu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
6. Dovoz z jiných třetích zemí
(63)
V následující tabulce je uveden objem dovozu a ceny z jiných zemí během posuzovaného období. Údaje o objemu a podílu dovozu z třetích zemí na trhu byly zjištěny na základě statistických údajů, které jsou k dispozici na úrovni TARIC doplněných o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
Tabulka 4
Dovoz z jiných třetích zemí
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Vietnam
Objem dovozu (v kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Index (2008 = 100)
100
51
49
93
Cena
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Index (2008 = 100)
100
102
104
126
Jižní Korea
Objem dovozu (v kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Index (2008 = 100)
100
38
52
16
Cena
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Index (2008 = 100)
100
87
87
116
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Index (2008 = 100)
100
82
143
120
Cena
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Index (2008 = 100)
100
138
150
134
Celkem
Objem dovozu (v kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Index (2008 = 100)
100
50
63
67
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu (v %)
35-40
30-35
30-35
30-35
Cena
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Index (2008 = 100)
100
103
110
121
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(64)
Objem dovozu z jiných třetích zemí na trh Unie klesl v posuzovaném období přibližně o 33 %. Podíly na trhu v posuzovaném období klesly a v období přezkumného šetření se pohybovaly mezi 30 % až 35 %. Ceny z jiných třetích zemí se za stejné období zvýšily o 21 %.
(65)
Je třeba připomenout, že v původním šetření nedošlo k žádnému významnému dovozu obdobného výrobku na trh Unie z jiných zemí než z ČLR. V původním šetření se zjistilo, že zbývající výrobci v USA a Japonsku měli svá odbytiště hlavně na svých domácích trzích. Proto byl učiněn závěr, že dovoz z jiných zemí než z ČLR byly mimořádně malý.
(66)
Podle informací z výrobního odvětví Unie se wolframové elektrody ve Vietnamu a Jižní Koreji v současnosti nevyrábějí a dovoz z těchto zemí pocházel vlastně z ČLR. V průběhu tohoto šetření však nebyly získány informace, které by toto tvrzení potvrdily.
7. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
7.1 Předběžné poznámky
(67)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(68)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, z důvodu zachování důvěrnosti jsou údaje vykazovány v rozmezích.
7.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(69)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období každý rok snižovala. Ke konci období přezkumného šetření výroba poklesla o 29 % oproti roku 2008. Tento trend byl obzvláště negativní v roce 2009, kdy poklesla o více než 40 %.
Tabulka 5
Celková výroba v Unii
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Výroba
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Index (2008 = 100)
100
60
82
71
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
(70)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. V důsledku poklesu výroby se projevil i celkový pokles využití kapacity mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření o 27 % a v období přezkumného šetření činila míra využití kapacity 41 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 6
Výrobní kapacita a využití kapacity
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Výrobní kapacita
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity (%)
57
35
47
41
Index (2008 = 100)
100
60
82
73
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.3 Zásoby
(71)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 20 %. Tento trend je v souladu s tendencí klesající spotřeby na trhu Unie ve stejném období.
Tabulka 7
Konečný stav zásob
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Konečný stav zásob
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Index (2008 = 100)
100
70
85
80
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.4 Objem prodeje
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl o 23 % mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, přičemž k prudkému poklesu došlo mezi roky 2008 a 2009. Tento negativní trend byl výraznější než pokles celkové spotřeby, s výjimkou roku 2010.
Tabulka 8
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Objem (v kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Index (2008 = 100)
100
65
87
77
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.5 Podíl na trhu
(73)
V důsledku toho, co bylo konstatováno v předchozím bodě odůvodnění o objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období klesl. V letech 2009 a 2010 výrobní odvětví Unie sice ztrácelo na objemu prodeje, ale bylo schopno udržet si svůj podíl na trhu, leč na druhé straně se mu nedařilo během období přezkumného šetření, protože prodej klesal navzdory rostoucímu trhu. Tento vývoj vedl k podílu na trhu mezi 20 % a 25 %, což je mírně méně než podíl na trhu zaznamenaný na začátku posuzovaného období.
Tabulka 9
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Podíl na trhu Unie (%)
25-30
25-30
30-35
20-25
Index (2008 = 100)
100
107
117
91
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
7.6 Růst
(74)
Jak bylo vysvětleno výše, spotřeba v Unii se mezi rokem 2008 a 2009 v důsledku hospodářského útlumu značně snížila, ale od té doby rostla, aniž by v období přezkumného šetření dosáhla úrovně před krizí. V letech 2009 a 2010 výrobní odvětví Unie sice ztrácelo na objemu prodeje, ale bylo schopno udržet si svůj podíl na trhu, leč na druhé straně se mu nedařilo během období přezkumného šetření, protože prodej klesal navzdory rostoucímu trhu.
7.7 Zaměstnanost a produktivita
(75)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesla o 13 %.
(76)
Po poklesu výroby, se v průběhu posuzovaného období snížila také produktivita na zaměstnance, měřená jako produkce v kg na jednoho zaměstnance. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 10
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Index zaměstnanců
100
65
84
87
Index produktivity
100
92
106
83
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.8 Jednotkové prodejní ceny
(77)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nebyli ve spojení, mezi rokem 2008 a 2010 mírně padaly, částečně v důsledku vlivu hospodářské krize. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření jednotkové prodejní ceny výrazně vzrostly. Celkově se ceny výrobního odvětví Unie zvýšily o 35 % během posuzovaného období. Tento cenový vývoj, zejména mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření, byl způsoben zvýšením ceny hlavních složek wolframových elektrod.
Tabulka 11
Jednotková cena prodeje v Unii
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Jednotková cena prodeje v Unii (v EUR/ks)
80-120
80-120
80-120
100-140
Index (2008 = 100)
100
94
96
135
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.9 Ziskovost
(78)
Od roku 2008 do období přezkumného šetření se ziskovost zvýšila po dosažení nižší úrovně v letech 2009 a 2010. Ziskovost však zůstala v záporných hodnotách v průběhu celého posuzovaného období.
Tabulka 12
Ziskovost
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2008 = 100)
100
95
95
104
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.10 Investice a návratnost investic
(79)
Investice do podnikání se během posuzovaného období u dotčeného výrobku významně snížily.
(80)
Návratnost investic odpovídala vývoji ziskovosti. V roce 2008 zaznamenalo výrobní odvětví Unie zápornou návratnost investic, která se mírně zlepšila, avšak v průběhu období přezkumného šetření zůstala záporná.
Tabulka 13
Investice a návratnost investic
Index (2008 = 100)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Investice
100
2
23
18
Návratnost investic
100
100
96
103
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(81)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen v procentu obratu dotčeného výrobku, se během posuzovaného období výrazně zlepšil, přesto však zůstal záporný.
Tabulka 14
Peněžní tok
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
100
99
96
106
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.12 Mzdy
(82)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření mzdy ve výrobního odvětví Unie poklesly o 16 % v souladu s poklesem počtu zaměstnanců.
7.13 Velikost dumpingového rozpětí
(83)
Navzdory platným opatřením přetrvával během období přezkumného šetření značný dumping na úrovni výrazně převyšující stávající úroveň opatření. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě, skutečnému objemu dovozu z ČLR a cenám, které vykazovaly výrazné podbízení proti prodejním cenám výrobního odvětví Unie, nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na odvětví Unie za zanedbatelný.
7.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(84)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky dřívějšího dumpingu. I přes platná antidumpingová opatření se výrobní odvětví Unie nedokázalo zotavit z účinků dřívějšího dumpingu. V reakci na cenový tlak čínského dovozu se výrobní odvětví Unie pokoušelo udržet svůj podíl na trhu, ale to jej přivedlo jen do ztráty.
8. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(85)
Odvětví Unie zůstalo v nejisté hospodářské situaci a byla mu nadále působena podstatná újma. V posuzovaném období se zhoršily téměř všechny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie. Proto nebylo možno dojít k závěru, že situace výrobního odvětví Unie je jistá.
(86)
V reakci na cenový tlak čínského dovozu se výrobní odvětví Unie pokoušelo udržet si svůj podíl na trhu, ale prodávalo za ceny výrazně pod hranicí rentability. Růst prodejních cen výrobního odvětví Unie mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření souvisí s nárůstem cen surovin a vlastně ani nepokryl celkové náklady výrobního odvětví Unie.
(87)
Závěrem lze říci, že potíže výrobního odvětví Unie lze jednoznačně spojovat s masivní přítomnosti levného čínského dovozu přezkoumávaného výrobku na trhu Unie, který se prodává za výrazně dumpingové ceny, a to i přes platná opatření. Tento faktor stačil k tomu, aby předurčil situaci, v níž výrobní odvětví Unie utrpělo ztráty ve snaze udržet si přiměřený podíl na trhu. Navíc byly tyto potíže dále prohlubovány během téměř celého posuzovaného období působením dvou faktorů: poklesem trhu během hospodářské krize v letech 2008-2009 a, i když v menším rozsahu, náhlým zvýšením cen surovin během období přezkumného šetření. To vedlo k situaci, kdy ztráty dosáhly významné úrovně.
(88)
Vzhledem k nepříznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie se má za to, že výrobnímu odvětví Unie byla v průběhu posuzovaného období nadále působena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(89)
V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v nejisté situaci, neboť bylo nadále vystaveno škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(90)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma přetrvá i nadále, pokud by opatření zanikla.
2. Objem čínského dovozu
(91)
Je třeba připomenout, že spotřeba na trhu Unie od doby původního šetření výrazně klesla, zejména v důsledku hospodářského útlumu. Za těchto okolností objem čínského dovozu v období přezkumného šetření vzrostl na úroveň značně převyšující 50 000 kg. Objem dovozu vzrostl o 9 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesal.
3. Volná kapacita v ČLR
(92)
Jak je uvedeno v 46. bodě odůvodnění, na základě dostupných informací existuje v ČLR značná volná kapacita. Lze očekávat, že velká část této volné kapacity by mohla být využita ke zvýšení dovozu na trh Unie, pokud by nebyla zavedena antidumpingová opatření. Je to proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy ve třetích zemích či domácí trh v ČLR dokázaly absorbovat významnou produkci čínské volné kapacity. Existuje tudíž kapacita pro významné zvýšení dovozu do Unie. Během období přezkumného šetření by nevyužitá kapacita byla odhadem pětkrát větší než spotřeba v Unii.
(93)
Mimoto informace předložené během šetření ukazují na významná narušení trhu se surovinou (parawolframan amonný), která se používá na výrobu přezkoumávaného výrobku. Na tuto surovinu se vztahují vývozní kvóty a vývozní daně uložené čínskými orgány. Tím se omezuje vývoz parawolframanu amonného a uměle se zvyšuje jeho cena na světovém trhu. Tato narušení pravděpodobně pobídnou čínský průmysl k výrobě a vývozu za nízké ceny, zatímco výrobní odvětví Unie je nuceno vyrábět obdobný výrobek na základě uměle vysokých cen surovin.
4. Atraktivita trhu Unie
(94)
Bylo prokázáno, že čínští vyvážející výrobci projevovali trvalý zájem o trh v Unii a byli schopni zvyšovat objem dovozu na úkor odbytu výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření dokonce zvýšili svůj již beztak značný podíl na trhu.
5. Závěr
(95)
Výrobní odvětví Unie bylo po několik let poškozováno účinky čínského dumpingového dovozu a stále je v nejisté hospodářské situaci.
(96)
Pokud by opatření zanikla, existuje velká pravděpodobnost vyššího objemu dumpingového dovozu, který by mohl vážně ohrozit existenci výrobního odvětví Unie. ČLR totiž disponuje značnou volnou výrobní kapacitou, která bude pravděpodobně z velké části směřována na trh Unie za dumpingové ceny, které vykazují cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, pokud by platnost těchto opatření zanikla.
(97)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně přetrvávání dumpingu, volné kapacity v ČLR, zjištěného narušení na trhu surovin, potenciálu vyvážejících výrobců v ČLR přesměrovat svůj objem vývozu na trh Unie, chování čínských vývozců, pokud jde o vývozní ceny, které vykazují jasné podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, a přitažlivosti trhu Unie, by případné zrušení opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání újmy.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(98)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(99)
Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(100)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru, že existuje pravděpodobnost pokračování dumpingu působícího újmu, existují přesvědčivé důvody, jež by vedly k závěru, že není v zájmu Unie v daném konkrétním případě opatření zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(101)
Vzhledem k situaci výrobního odvětví Unie a analýze pravděpodobnosti obnovení újmy je zřejmé, že výrobní odvětví Unie by pravděpodobně zažilo vážné zhoršení své finanční situace v případě, že by antidumpingová opatření zanikla. Během celého posuzovaného období výrobní odvětví Unie přicházelo o objem výroby a prodeje, zatímco dovoz z dotčené země i přes platná opatření rostl. Během stejného období se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršovala vinou těžkých ztrát. Na trhu Unie je proto nutno posílit podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(102)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobnímu odvětví Unie prospělo, neboť by pak mělo být schopno zvýšit objem prodeje a zlepšit svou finanční situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(103)
Žádný z 15 oslovených uživatelů neprojevil ochotu ke spolupráci. Stejně jako v původním šetření nedošly odpovědi na dotazník od zainteresovaných uživatelů. V původním šetření se nespolupráce vysvětlovala slabým dopadem wolframových elektrod na jejich výrobní náklady, protože se ukazuje, že hlavními kritérii pro odběratele jsou kvalita a spolehlivost. Vzhledem k zřejmě okrajovému dopadu přezkoumávaného výrobku na náklady spojené s navazujícími výrobky byl vyvozen závěr, že opatření nebudou mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů.
4. Zájem dovozců
(104)
Tři dovozci se obrátili na Komisi na začátku šetření, ale nebyli shledáni zúčastněnými stranami, jelikož v období přezkumného šetření nedováželi dotčený výrobek z ČLR. Vzhledem k tomu, že dovozci wolframových elektrod neprojevili během šetření žádný zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nepochybně nebylo v rozporu se zájmem EU.
5. Závěr
(105)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(106)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(107)
Z výše uvedených důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 260/2007.
(108)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz, k němuž uvedená faktura přiložena není, podléhá zbytkovému antidumpingového clu použitelnému na všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz wolframových svářecích elektrod, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahujících nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiných než získaných prostým slinováním, též upravených do stanovené délky, v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 00 (kódy TARIC 8101991010 a 8515900010) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Všechny ostatní společnosti
63,5 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. května 2013.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 508/2013 DO CONSELHO
de 29 de maio de 2013
que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de certos elétrodos de tungsténio originários da República Popular da China na sequência de um reexame da caducidade em conformidade com o artigo 11.o, n.o 2, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 9.o, n.o 4, e o artigo 11.o, n.os 2, 5 e 6,
Tendo em conta a proposta da Comissão Europeia, após consulta ao Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Medidas em vigor
(1)
Na sequência de um inquérito («inquérito inicial»), o Conselho, pelo Regulamento (CE) n.o 260/2007 (2), instituiu um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de certos elétrodos de tungsténio originários da República Popular da China («RPC») («medidas iniciais»). As medidas assumiram a forma de um direito ad valorem de 63,5 % para todas as empresas, com exceção de três produtores-exportadores chineses, a quem foram concedidos direitos individuais.
2. Início de um reexame da caducidade
(2)
Em 9 de março de 2012, a Comissão anunciou através de um aviso («aviso de início») (3), publicado no Jornal Oficial da União Europeia, o início de um reexame da caducidade das medidas anti-dumping aplicáveis às importações de certos elétrodos de tungsténio originários da RPC.
(3)
O reexame foi iniciado no seguimento de um pedido fundamentado apresentado pela Eurométaux («requerente») em nome de produtores da União, que representam mais de 50 % da produção da União de certos elétrodos de tungsténio.
(4)
O pedido de reexame baseia-se no facto de a caducidade das medidas poder conduzir a uma continuação do dumping e do prejuízo para a indústria da União.
3. Inquérito
3.1. Período de inquérito de reexame e período considerado
(5)
O inquérito sobre a continuação ou reincidência do dumping abrangeu o período compreendido entre 1 de janeiro de 2011 e 31 de dezembro de 2011 («período de inquérito do reexame» ou «PIR»). O exame das tendências pertinentes para a avaliação da probabilidade da continuação ou reincidência de prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de janeiro de 2008 e o final do PIR («período considerado»).
3.2. Partes interessadas no inquérito
(6)
A Comissão informou oficialmente o requerente, o outro produtor conhecido da União, os produtores-exportadores da RPC, os importadores independentes, os utilizadores conhecidos como interessados, os produtores nos potenciais países análogos e os representantes da RPC do início do reexame da caducidade. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(7)
Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que a solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para ser ouvidas.
(8)
Tendo em conta o número aparentemente elevado de produtores-exportadores da RPC e de importadores independentes na União envolvidos no inquérito, no aviso de início foi prevista a possibilidade de recorrer à amostragem, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base. A fim de poder decidir se seria necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar uma amostra, a Comissão, ao abrigo do disposto no artigo 17.o do regulamento de base, convidou as partes supramencionadas a dar a conhecer-se no prazo de 15 dias a contar da data de publicação do aviso de início e a prestar à Comissão as informações solicitadas no aviso de início.
(9)
Três importadores deram a conhecer-se. Contudo, nenhum deles importara certos elétrodos de tungsténio originários da RPC durante o PIR.
(10)
Como só dois produtores-exportadores da RPC apresentaram as informações requeridas, não foi necessário selecionar uma amostra de produtores-exportadores.
(11)
A Comissão enviou questionários a todas as partes conhecidas como interessadas, bem como às partes que deram a conhecer-se nos prazos fixados no aviso de início. Foram recebidas respostas de dois produtores da União, dois produtores-exportadores da RPC e de um produtor dos EUA.
(12)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para determinar a probabilidade de continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo resultante, e o interesse da União. Foram realizadas visitas de verificação às instalações das seguintes empresas:
a)
Produtores da União
-
Plansee SE, Áustria,
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Alemanha;
b)
Produtores-exportadores da RPC
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd Baoji;
c)
Empresa coligada com um produtor-exportador colaborante na RPC
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Shanghai;
d)
Empresas coligadas com um produtor-exportador colaborante na União Europeia
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Alemanha,
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Bélgica;
e)
País análogo
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, EUA.
B. PRODUTO OBJETO DE REEXAME E PRODUTO SIMILAR
(13)
O produto em causa é o produto abrangido pelo Regulamento (CE) n.o 260/2007 do Conselho, a saber, elétrodos de soldadura de tungsténio, incluindo barras e varetas de tungsténio para elétrodos de soldadura, com 94 % em peso ou mais de tungsténio, exceto os simplesmente obtidos por sinterização, cortados ou não em comprimentos determinados, originários da República Popular da China («ET» ou «produto objeto do reexame»), atualmente classificados nos códigos NC ex 8101 99 10 e ex 8515 90 00.
(14)
O produto objeto de reexame é utilizado em soldadura e processos similares. Os ET são utilizados numa série de setores industriais - construção civil e naval, fabrico de automóveis, engenharias marítima, química e nuclear, indústria aeroespacial, bem como em oleodutos e gasodutos. Com base nas características físicas e químicas e na substituibilidade dos diferentes tipos do produto na perspetiva do utilizador, todos os ET são considerados como um único produto para efeitos do processo.
(15)
O inquérito confirmou que, tal como no inquérito inicial, o produto objeto de reexame e o produto fabricado e vendido no mercado interno da RPC, bem como o produto fabricado e vendido pela indústria da União no mercado da União e o produzido e vendido no mercado do país análogo têm as mesmas características físicas e técnicas de base, assim como as mesmas utilizações de base, sendo, consequentemente, considerados produtos similares na aceção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
C. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO OU DE REINCIDÊNCIA DE DUMPING
1. Observações preliminares
(16)
Em conformidade com o artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, a Comissão examinou se existiam atualmente práticas de dumping e se a caducidade das medidas em vigor poderia ou não conduzir a uma continuação ou reincidência do dumping.
(17)
Tal como se explicou acima, não foi necessário selecionar uma amostra de produtores-exportadores da RPC. As duas empresas colaborantes representavam entre 80 % a 85 % das importações do produto em causa provenientes da RPC para a União durante o PIR. Nesta base, constatou-se que a colaboração era elevada.
(18)
Um dos produtores-exportadores que colaborou no inquérito beneficiou de tratamento de economia de mercado («TEM»), em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base, ao passo que o segundo beneficiou de tratamento individual («TI»), em conformidade com o artigo 9.o, n.o 5, do regulamento de base; estes dois tipos de tratamento foram-lhes concedidos durante o inquérito inicial. Convém recordar que, no contexto dos inquéritos e em conformidade com o artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, o TEM e o TI não são objeto de qualquer reexame. Foi concedido o TI no inquérito inicial a uma terceira empresa que não colaborou no presente reexame da caducidade.
2. Importações objeto de dumping durante o PIR
2.1. País análogo
(19)
Uma vez que a RPC é uma economia em transição e em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, o valor normal para os produtores-exportadores que não beneficiam do tratamento de economia de mercado teve de ser determinado com base nos preços ou no valor calculado num país terceiro com uma economia de mercado adequada («país análogo»).
(20)
Tal como no inquérito inicial, os EUA foram propostos como país análogo no aviso de início para efeitos da determinação do valor normal. Às partes interessadas foi dada a oportunidade de apresentarem as suas observações relativamente à adequação desta escolha. Não foram recebidas observações a este propósito.
(21)
A Comissão procurou igualmente determinar se outros países poderiam constituir uma escolha razoável como países análogos e identificou outros países terceiros dos quais provieram importações de elétrodos de tungsténio registadas pelo Eurostat. Os potenciais produtores conhecidos nestes países foram contactados e convidados a colaborar no inquérito. Não foi, no entanto, recebida qualquer colaboração.
(22)
Considerou-se que os EUA eram representativos enquanto mercado de referência, especialmente atendendo à abertura e competitividade do seu mercado interno. Os EUA foram, pois, utilizados como país análogo no inquérito inicial, não tendo sido provada a existência de quaisquer circunstâncias novas ou alteradas que justificassem uma modificação, nem tendo sido comunicadas à Comissão quaisquer circunstâncias dessa natureza.
(23)
Por conseguinte, os EUA foram utilizados como país de economia de mercado análogo para efeitos do presente reexame. O único produtor dos EUA conhecido foi contactado e concordou em colaborar e responder ao questionário, tendo aceitado uma visita de verificação. As vendas verificadas e os valores relativos à produção desta empresa foram utilizados para a determinação do valor normal para as empresas às quais não foi concedido o TEM durante o inquérito inicial.
2.2. Valor normal
(24)
Em relação à empresa que obteve o TEM no inquérito inicial, o valor normal foi estabelecido com base nos dados respetivos. Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base, a Comissão examinou se as vendas no mercado interno de ET a clientes independentes foram representativas durante o PIR, ou seja, se o volume de vendas do produto destinado ao consumo interno representou 5 %, ou mais, das suas exportações do produto em causa para a União.
(25)
Posteriormente, analisou-se se as vendas do produto similar no mercado interno poderiam ser consideradas como tendo sido efetuadas no decurso de operações comerciais normais, nos termos do artigo 2.o, n.o 4, do regulamento de base, determinando a proporção de vendas rentáveis a clientes independentes no mercado interno.
(26)
Para os outros tipos do produto em causa, quando as vendas no mercado interno foram representativas e efetuadas no decurso de operações comerciais normais, o valor normal foi estabelecido com base nos preços pagos pelos clientes independentes no país de exportação. No que diz respeito aos restantes tipos do produto objeto de reexame, o valor normal teve de ser calculado em conformidade com o artigo 2.o, n.o 3, do regulamento de base. Por conseguinte, o valor normal estabelecido foi calculado com base no custo de produção da empresa, acrescido dos encargos de venda, das despesas administrativas e outros encargos gerais («VAG»), bem como o lucro das vendas no mercado interno efetuadas no decurso de operações comerciais normais, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 6, do regulamento de base.
(27)
Na sequência da divulgação, uma parte alegou que a metodologia utilizada para determinar as despesas VAG era diferente da utilizada no inquérito inicial, o que pode ter tido um impacto na determinação da margem de lucro utilizada para determinar o valor normal calculado em conformidade com o artigo 2.o, n.o 6, do regulamento de base. Além das informações já apresentadas durante o inquérito, esta parte não fundamentou a sua alegação com quaisquer elementos de prova. É de sublinhar que, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 5, do regulamento de base as despesas VAG foram afetadas com base no volume de negócios e que essa metodologia também foi usada no inquérito inicial.
(28)
O lucro utilizado no inquérito inicial não foi obtido no decurso de operações comerciais normais, uma vez que nenhum dos tipos do produto em causa exportados foi vendido no mercado interno no decurso de operações comerciais normais. O presente reexame da caducidade demonstrou que os tipos do produto em causa eram rentáveis e, consequentemente, em conformidade com o artigo 2.o, n.os 3 e 6, do regulamento de base, o lucro dessas transações rentáveis foi utilizado para calcular o valor normal.
(29)
Em relação às empresas que não obtiveram o TEM no inquérito inicial, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, o valor normal foi estabelecido com base nas informações fornecidas pelo produtor colaborante no país análogo. Considerou-se que as vendas no mercado interno do produtor do país análogo tinham sido efetuadas em quantidades suficientes e no decurso de operações comerciais normais e, consequentemente, podiam ser utilizadas como base para determinar o valor normal para a empresa à qual não fora concedido o TEM.
2.3. Preço de exportação
(30)
Em relação à empresa que beneficiou do TEM, todas as vendas de exportação para a União foram feitas através de um importador coligado e revendidas posteriormente a empresas coligadas e independentes na União. Por conseguinte, o preço de exportação foi calculado, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 9 do regulamento de base, com base no preço a que os produtos importados foram revendidos pela primeira vez a um comprador independente, devidamente ajustado para ter em conta todos os custos suportados entre a importação e a revenda, bem como um montante razoável correspondente aos VAG e ainda aos lucros. Neste caso, foi utilizado o montante dos VAG das empresas coligadas.
(31)
Na sequência da divulgação, uma parte alegou que, ao determinar as VAG dos importadores coligados, foram tidas em consideração determinadas despesas relacionadas com as vendas de outros produtos além do produto em causa e essas despesas deviam, pois, ser excluídas. É de salientar que as despesas VAG verificadas, conforme apresentadas pelas empresas em causa, foram tidas em conta ao calcular o preço de exportação em conformidade com o artigo 2.o, n.o 9, do regulamento de base. A alegação de que as despesas VAG apresentadas incluíam despesas VAG de vendas de outros produtos não foi comprovada por quaisquer elementos de prova e foi, pois, rejeitada.
(32)
Além disso, as observações apresentadas sobre a parte interessada relativamente aos preços de exportação baseavam-se numa taxa de câmbio incorreta da moeda em questão. Por conseguinte, a alegação foi rejeitada.
(33)
No que diz respeito à margem de lucro, nenhum dos importadores independentes da União colaborou. No inquérito inicial, foi usada a margem de lucro dos importadores coligados, com base no facto de que as atividades dos importadores independentes não eram suficientemente comparáveis com as do importador coligado em causa. O inquérito revelou que as atividades do importador coligado foram as mesmas no PIR que no período de inquérito inicial, ou seja, a maioria dos ET importados foi depois integrada no produto principal produzido pelo grupo, a tocha de soldadura. Importa ainda notar que os ET representam um valor menor, em comparação com o produto final. Nesta base, e tal como no inquérito inicial, concluiu-se que a própria margem de lucro do importador coligado constituiria uma base mais rigorosa para a margem de lucro, com vista a calcular o preço de exportação.
(34)
Em relação à empresa à qual foi concedido o TI no inquérito inicial, todas as vendas de exportação para a União foram efetuadas diretamente a clientes independentes estabelecidos na União. Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base, o preço de exportação foi determinado com base nos preços efetivamente pagos ou a pagar.
(35)
A determinação do preço de exportação de todos os outros produtores estabelecidos na RPC baseou-se em estatísticas relativas às importações disponíveis na base de dados estabelecida em aplicação do artigo 14.o, n.o 6.
(36)
Em conformidade com o artigo 11.o, n.o 10, do regulamento de base, os preços de exportação foram determinados por meio da dedução dos direitos anti-dumping pagos, dado que nenhuma das partes apresentou qualquer elemento de prova de que o direito tinha sido devidamente tido em conta nos preços de revenda e, subsequentemente, nos preços de venda no mercado da União.
2.4. Comparação
(37)
A comparação entre o valor normal e o preço de exportação foi efetuada no estádio à saída da fábrica.
(38)
A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação dos produtores-exportadores colaborantes, e em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base, foram devidamente tidas em conta, sob a forma de ajustamentos, as diferenças a nível do transporte, do seguro, de impostos e custos de crédito que afetaram os preços e a sua comparabilidade.
2.5. Margem de dumping
(39)
A margem de dumping foi estabelecida com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado e o preço de exportação médio ponderado, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 11, do regulamento de base.
(40)
Para o produtor-exportador colaborante ao qual foi concedido o TEM no inquérito inicial, esta comparação revelou que esta empresa continuava a praticar dumping a níveis significativos.
(41)
O produtor-exportador que colaborou no inquérito e a quem foi concedido o TI no inquérito inicial, bem como uma margem de dumping à escala nacional, aplicável a todos os outros produtores-exportadores não colaborantes na RPC, mostrou um nível de dumping significativo, ainda mais elevado do que no inquérito inicial.
3. Evolução das importações em caso de revogação das medidas
3.1. Observação preliminar
(42)
Além da análise da existência de dumping durante o PIR, foi examinada a probabilidade de continuação do dumping se as medidas forem revogadas.
(43)
A este respeito, importa salientar que os produtores-exportadores que colaboraram no inquérito representavam apenas cerca de 10 % da capacidade total de produção na RPC. Por conseguinte, as conclusões foram, em larga medida, baseadas nas informações fornecidas no pedido de reexame, bem como nas informações acessíveis ao público. Foram analisadas, em especial, a política de preços de exportação dos produtores chineses para outros mercados de países terceiros, a capacidade de produção chinesa, bem como as capacidades não utilizadas disponíveis e a atratividade do mercado da União para os exportadores chineses.
3.2. Política de preços de exportação dos produtores chineses para outros mercados de países terceiros
(44)
No que respeita às exportações para os mercados de outros países terceiros, é de salientar que a informação estatística disponível nas bases de dados públicas chinesas abrange uma definição mais alargada do produto do que o produto objeto de reexame, pelo que não foi possível efetuar qualquer análise pertinente das quantidades exportadas para outros mercados ou dos preços nesses mercados. Os dois produtores que colaboraram no inquérito da RPC não tinham exportado para clientes independentes noutros mercados terceiros. Assim sendo, os preços de exportação para outros mercados de países terceiros, durante o PIR, não puderam ser determinados de modo fiável e não foi possível retirar conclusões definitivas com base nas informações disponíveis.
3.3. Capacidade não utilizada dos produtores chineses
(45)
Os dados que serviram de base à análise que se segue foram fornecidos pelo requerente no seu pedido de reexame e comparados com informações acessíveis ao público.
(46)
Nesta base, as capacidades dos produtores da RPC foram estimadas em 1 600 000 kg. A estimativa do requerente de utilização das capacidades dos produtores chineses é de cerca de 63 %, de que resulta uma capacidade não utilizada de, aproximadamente, 600 000 kg, sendo quase cinco vezes superior ao consumo total da União durante o PIR. Assim, existem grandes quantidades disponíveis para exportação provenientes especialmente da RPC, dado não existirem indicações de que os mercados dos países terceiros ou o mercado interno possam absorver esta considerável capacidade não utilizada.
3.4. Volume e preços das importações objeto de dumping provenientes da RPC
(47)
As importações provenientes da RPC para a União aumentaram 9 % durante o período considerado, tendo atingido um nível bem superior a 50 000 quilogramas durante o PIR, o que corresponde a cerca de metade do consumo total da União durante o PIR.
(48)
Ao longo do período considerado, os preços de importação eram flutuantes e seguiram as mesmas tendências que os preços de venda da indústria da União no mercado da União. Em geral, os preços de importação aumentaram 42 % desde 2008 até ao PIR, e ainda se encontravam a níveis de dumping. O aumento do preço é principalmente explicável pelo custo acrescido da principal matéria-prima (tungsténio em pó) durante o PIR.
3.5. Atratividade do mercado da União
(49)
O mercado da União é um dos maiores do mundo, representando cerca de 20 % do consumo mundial de ET. As empresas chinesas têm mostrado grande interesse em desenvolver a sua presença no mercado da União, o que é concretizado no facto de terem mantido, ou mesmo aumentado, a sua significativa parte de mercado, de 45 %, durante o PIR.
3.6. Conclusão sobre a probabilidade de continuação do dumping
(50)
A análise precedente demonstra que as importações chinesas continuaram a entrar no mercado da União a preços objeto de dumping, com margens de dumping muito consideráveis. Atendendo muito particularmente à análise dos níveis de preços no mercado da União, e ao interesse que os exportadores chineses manifestaram pelo mercado da União, bem como às capacidades significativas não utilizadas disponíveis na RPC, que ultrapassam largamente o consumo total da União, pode concluir-se que existe uma forte probabilidade de continuação do dumping em caso de supressão das medidas.
D. SITUAÇÃO DO MERCADO DA UNIÃO
1. Definição da indústria da União
(51)
O presente inquérito confirmou que os ET são fabricados por dois produtores na União. Ambos os produtores colaboraram plenamente no inquérito.
(52)
Essas empresas constituem a indústria da União, na aceção do artigo 4.o, n.o 1, e do artigo 5.o, n.o 4, do regulamento de base, sendo em seguida designadas «indústria da União».
2. Observação preliminar
(53)
Uma vez que só duas empresas constituem a indústria da União, os dados referentes à indústria da União serão apresentados sob a forma de índice ou de intervalos, a fim de proteger a confidencialidade nos termos do artigo 19.o do regulamento de base.
(54)
Uma vez que as importações ao nível do código NC do Eurostat incluíam outros produtos para além dos ET, as informações sobre as importações foram analisadas ao nível do código TARIC, complementadas por dados recolhidos em conformidade com o artigo 14.o, n.o 6, do regulamento de base. Os dados TARIC são considerados confidenciais, uma vez que fornecem um nível de pormenor suscetível de identificar as partes. Por essa razão, algumas informações foram apresentadas sob a forma de intervalo.
3. Consumo da União
(55)
O consumo da União foi estabelecido com base no volume de vendas da indústria da União no mercado da União e nos dados do Eurostat relativos às importações, ao nível do código TARIC, completados por informações provenientes de dados recolhidos em conformidade com o artigo 14.o, n.o 6, do regulamento de base.
(56)
Entre 2008 e o PIR («período considerado»), o consumo da União diminuiu 16 %. O consumo na União diminuiu substancialmente entre 2008 e 2009, e tem vindo a aumentar desde então, sem, no entanto, atingir os níveis anteriores à crise durante o PIR. Entre o nível mais baixo em 2009 e o PIR, o consumo da União aumentou quase 40 %.
Quadro 1
Consumo
Volume
(kg)
2008
2009
2010
PIR
Consumo
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Índice (2008 = 100)
100
61
75
84
Fonte:
Respostas ao questionário, base de dados do Eurostat ao abrigo do artigo 14.o, n.o 6
4. Volume e parte de mercado das importações objeto de dumping provenientes da RPC
(57)
Os volumes e as partes de mercado das importações objeto de dumping provenientes da RPC foram estabelecidos com base nas informações estatísticas fornecidas ao nível TARIC, completadas por informações provenientes de dados recolhidos em conformidade com o artigo 14.o, n.o 6, do regulamento de base.
(58)
Não obstante a diminuição em termos absolutos do consumo da União, o volume das importações do produto objeto de reexame originário da RPC aumentou 9 % durante o período considerado, mantendo um nível bastante superior a 50 000 kg durante o PIR (ver quadro 2). Este aumento, juntamente com a redução do consumo da União a nível geral durante o período considerado, conduziu a um aumento da parte de mercado dos exportadores chineses para cerca de metade do mercado total da União.
Quadro 2
Importações provenientes da RPC
2008
2009
2010
PIR
Volume
51 771
36 188
39 953
56 289
Índice (2008 = 100)
100
70
77
109
Parte de mercado (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Fonte:
base de dados do Eurostat ao abrigo do artigo 14.o, n.o 6
5. Preços das importações provenientes da RPC
5.1. Evolução dos preços
(59)
Os preços da RPC aumentaram cerca de 40 % entre 2008 e o PIR, tendo registado uma subida abrupta durante o PIR. O aumento do preço é principalmente explicável pelo custo acrescido da principal matéria-prima (tungsténio em pó) durante o PIR.
Quadro 3
Preços das importações provenientes da RPC
2008
2009
2010
PIR
Preços
EUR/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Índice (2008 = 100)
100
92
114
142
Fonte:
base de dados do Eurostat ao abrigo do artigo 14.o, n.o 6
5.2. Subcotação dos preços
(60)
O inquérito revelou que os preços de importação da RPC subcotaram os preços médios da indústria da União. Durante o PIR, foi estabelecida uma margem de subcotação de 37 % e, se o direito anti-dumping for incluído no cálculo, a margem de subcotação manter-se-ia ainda a um nível significativo de 24 %. O cálculo baseou-se numa comparação dos preços de exportação CIF dos produtores-exportadores que colaboraram no inquérito com os preços médios da indústria da União no estádio à saída da fábrica. Os preços foram considerados representativos para a RPC, visto que os dois produtores-exportadores que colaboraram no inquérito abrangiam cerca de 80 % das importações de ET provenientes da RPC.
(61)
Na sequência da divulgação, um produtor-exportador alegou que os preços não eram comparados numa base de preço por tipo e, devido às alegadas variações de preços significativas entre diferentes tipos do produto, os níveis de subcotação calculados não eram relevantes. Com base nas informações disponíveis, não foi possível realizar uma comparação de preços por tipo relativa à parte das vendas da indústria da União no mercado da União e apenas para uma parte das vendas de exportação para a União. No entanto, a parte não apresentou elementos de prova que colocassem em questão a razoabilidade da metodologia aplicada. Essa alegação teve, pois, de ser rejeitada.
(62)
Na sequência da divulgação, também se alegou que os preços das importações chinesas e os preços das vendas da indústria da União no mercado da União não foram comparados no mesmo estádio de comercialização. Esta alegação não foi fundamentada, visto que a parte em causa não apresentou quaisquer informações ou elementos de prova que demonstrassem diferenças efetivas e claras nas funções e nos preços do vendedor nos vários estádios de comercialização alegados. Por conseguinte, a referida alegação foi rejeitada.
6. Importações provenientes de outros países terceiros
(63)
No quadro a seguir é apresentado o volume das importações provenientes de outros países e os respetivos preços no período considerado. Os volumes e as partes de mercado das importações provenientes de outros países terceiros foram estabelecidos com base nas informações estatísticas fornecidas ao nível do código TARIC, completadas por informações provenientes de dados recolhidos em conformidade com o artigo 14.o, n.o 6, do regulamento de base.
Quadro 4
Importações provenientes de outros países terceiros
2008
2009
2010
PIR
Vietname
Volume das importações (kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Índice (2008 = 100)
100
51
49
93
Preço
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Índice (2008 = 100)
100
102
104
126
Coreia do Sul
Volume das importações (kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Índice (2008 = 100)
100
38
52
16
Preço
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Índice (2008 = 100)
100
87
87
116
Outros países terceiros
Volume das importações (kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Índice (2008 = 100)
100
82
143
120
Preço
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Índice (2008 = 100)
100
138
150
134
Total
Volume das importações (kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Índice (2008 = 100)
100
50
63
67
Parte de mercado das importações provenientes de outros países terceiros (%)
35-40
30-35
30-35
30-35
Preço
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Índice (2008 = 100)
100
103
110
121
Fonte:
base de dados do Eurostat ao abrigo do artigo 14.o, n.o 6
(64)
Os volumes de importação provenientes de outros países terceiros para o mercado da União diminuíram cerca de 33 % durante o período considerado. As partes de mercado diminuíram ao longo do período considerado e variaram entre 30 % e 35 % durante o PIR. Os preços das importações provenientes de outros países terceiros aumentaram 21 % durante o mesmo período.
(65)
Recorde-se que, no inquérito inicial, não havia importações significativas do produto similar para o mercado da União além das provenientes da RPC. O inquérito inicial estabeleceu que os principais mercados dos restantes produtores japoneses e dos EUA eram os mercados internos respetivos. Por conseguinte, concluiu-se que as importações provenientes de outros países, além da RPC, eram extremamente reduzidas.
(66)
Nas informações facultadas pela indústria da União alegava-se que não existia produção de ET no Vietname e na Coreia do Sul e que as importações provenientes desses países provinham, na realidade, da RPC. No entanto, não foi obtida qualquer informação que confirme esta alegação durante o presente inquérito.
7. Situação económica da indústria da União
7.1. Observações preliminares
(67)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, a Comissão examinou todos os fatores e índices económicos pertinentes que influenciam a situação da indústria da União.
(68)
Uma vez que a indústria da União é constituída por apenas dois produtores, os dados são apresentados sob a forma de intervalos, por razões de confidencialidade.
7.2. Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
(69)
A produção da indústria da União diminuiu, ano após ano, durante o período considerado. No final do PIR, a produção decresceu 29 % em comparação com 2008. A tendência foi particularmente negativa em 2009, tendo-se registado uma quebra de mais de 40 %.
Quadro 5
Produção total da União
Volume
(kg)
2008
2009
2010
PIR
Produção
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Índice (2008 = 100)
100
60
82
71
Fonte:
respostas ao questionário
(70)
A capacidade de produção permaneceu estável durante o período considerado. Como a produção baixou, a utilização da capacidade resultante registou uma diminuição global de 27 % entre 2008 e o PIR, atingindo 41 % de utilização da capacidade durante o PIR. No quadro seguinte, apresentam-se dados pormenorizados:
Quadro 6
Capacidade de produção e utilização da capacidade
Volume
(kg)
2008
2009
2010
PIR
Capacidade de produção
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Índice (2008 = 100)
100
100
100
100
Utilização da capacidade (%)
57
35
47
41
Índice (2008 = 100)
100
60
82
73
Fonte:
respostas ao questionário
7.3. Existências
(71)
O nível das existências finais da indústria da União baixou 20 % entre 2008 e o PIR. Esta tendência está em sintonia com a tendência para a redução do consumo no mercado da União durante o mesmo período.
Quadro 7
Existências finais
Volume
(kg)
2008
2009
2010
PIR
Existências finais
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Índice (2008 = 100)
100
70
85
80
Fonte:
respostas ao questionário
7.4. Volume de vendas
(72)
O volume de vendas da indústria da União no mercado da União a clientes independentes diminuiu 23 % entre 2008 e o PIR, tendo registado um decréscimo acentuado entre 2008 e 2009. Esta tendência negativa foi mais acentuada do que a diminuição do consumo total, com exceção do ano de 2010.
Quadro 8
Vendas a clientes independentes
2008
2009
2010
PIR
Volume (kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Índice (2008 = 100)
100
65
87
77
Fonte:
respostas ao questionário
7.5. Parte de mercado
(73)
Em resultado do que foi referido no considerando precedente no que respeita ao volume de vendas da indústria da União no mercado da União, a parte de mercado da indústria da União diminuiu durante o período considerado. A indústria da União, embora tendo registado perdas no volume de vendas, conseguiu manter a sua parte de mercado em 2009 e 2010, mas sofreu um revés durante o PIR com o declínio das vendas, não obstante o crescimento do mercado. Daqui resultou uma parte de mercado variável entre 20 % e 25 %, ligeiramente mais baixa do que a registada no início do período considerado.
Quadro 9
Parte de mercado da União
2008
2009
2010
PIR
Parte de mercado da União (%)
25-30
25-30
30-35
20-25
Índice (2008 = 100)
100
107
117
91
Fonte:
Respostas ao questionário, base de dados do Eurostat ao abrigo do artigo 14.o, n.o 6
7.6. Crescimento
(74)
Conforme antes se explicou, o consumo na União diminuiu substancialmente entre 2008 e 2009, em consequência da recessão económica, e tem vindo a aumentar desde essa data, sem, no entanto, atingir os níveis anteriores à crise durante o PIR. A indústria da União, embora tendo registado perdas no volume de vendas, conseguiu manter a sua parte de mercado em 2009 e 2010, mas sofreu um revés durante o PIR com o declínio das vendas, não obstante o crescimento do mercado.
7.7. Emprego e produtividade
(75)
A taxa de emprego da indústria da União diminuiu 13 % entre 2008 e o PIR.
(76)
Na sequência da quebra da produção, a produtividade por trabalhador, medida como produção em kg por trabalhador, diminuiu igualmente durante o período considerado. No quadro seguinte, apresentam-se dados pormenorizados:
Quadro 10
Emprego total da União e produtividade
2008
2009
2010
PIR
Índice de trabalhadores
100
65
84
87
Índice de produtividade
100
92
106
83
Fonte:
respostas ao questionário
7.8. Preços unitários de venda
(77)
Os preços unitários de venda da indústria da União a clientes independentes na União diminuíram ligeiramente entre 2008 e 2010, refletindo, em parte, o impacto da crise económica. Entre 2010 e o PIR, os preços unitários de venda aumentaram substancialmente. Em geral, os preços de venda da indústria da União baixaram 35 % durante o período considerado. Esta evolução dos preços, especialmente entre 2010 e o PIR, foi causada por um aumento dos preços dos principais componentes dos ET.
Quadro 11
Preço unitário das vendas da União
2008
2009
2010
PIR
Preço unitário das vendas da União (EUR por unidade)
80-120
80-120
80-120
100-140
Índice (2008 = 100)
100
94
96
135
Fonte:
respostas ao questionário
7.9. Rendibilidade
(78)
A rendibilidade aumentou entre 2008 e o PIR, após ter atingido um nível inferior em 2009 e 2010. Todavia, a rendibilidade manteve-se negativa durante todo o período considerado.
Quadro 12
Rendibilidade
2008
2009
2010
PIR
Rendibilidade das vendas na União
Índice (2008 = 100)
100
95
95
104
Fonte:
respostas ao questionário
7.10. Investimento e retorno do investimento
(79)
O investimento no setor do produto em causa diminuiu significativamente durante o período considerado.
(80)
O retorno do investimento seguiu a tendência registada no que diz respeito à rendibilidade. Em 2008, a indústria da União registou um retorno dos investimentos negativo, que melhorou ligeiramente, mas que se manteve negativo durante o PIR.
Quadro 13
Investimentos e retorno dos investimentos
Índice (2008 = 100)
2008
2009
2010
RIP
Investimentos
100
2
23
18
Retorno dos investimentos
100
100
96
103
Fonte:
respostas ao questionário
7.11. Cash flow e capacidade de obtenção de capitais
(81)
O cash flow, que representa a capacidade de a indústria autofinanciar as suas atividades, expressa em percentagem do volume de negócios do produto em causa, melhorou consideravelmente durante o período considerado, embora tenha permanecido negativo.
Quadro 14
Cash flow
2008
2009
2010
PIR
Cash flow
Índice (2008 = 100)
100
99
96
106
Fonte:
respostas ao questionário
7.12. Salários
(82)
Entre 2008 e o PIR, os salários da indústria da União diminuíram 16 %, em consonância com a redução do número de trabalhadores.
7.13. Amplitude da margem de dumping
(83)
Apesar das medidas em vigor, as práticas de dumping continuaram durante o PIR, a um nível significativamente superior ao nível atual das medidas. Devido à considerável capacidade não utilizada disponível, aos volumes reais das importações provenientes da RPC e aos preços que provocaram uma subcotação significativa do preço de venda da indústria da União, o impacto na indústria da União das margens de dumping efetivas não pode ser considerado negligenciável.
7.14. Recuperação de práticas de dumping anteriores
(84)
Analisou-se se a indústria da União teria recuperado dos efeitos das práticas de dumping anteriores. Apesar das medidas anti-dumping em vigor, a indústria da União não conseguiu recuperar de anteriores práticas de dumping. Em resposta à pressão exercida pelos preços das importações chinesas, a indústria da União tentou manter a sua parte de mercado, mas o que obteve como resultado foram perdas.
8. Conclusão sobre a situação da indústria da União
(85)
A indústria da União manteve-se numa situação económica vulnerável e continuou a sofrer um prejuízo importante. Durante o período considerado, quase todos os indicadores de prejuízo relacionados com o desempenho financeiro da indústria da União se deterioraram. Por conseguinte, não se pôde concluir que a indústria da União se encontrava fora de perigo.
(86)
Em resposta à pressão exercida pelos preços das importações chinesas, a indústria da União tentou manter a sua parte de mercado, mas vendendo a preços muito abaixo do limiar de rendibilidade. Com efeito, o aumento dos preços de venda da indústria da União entre 2010 e o PIR está relacionado com o aumento dos preços das matérias-primas e não cobriu o custo total da indústria da União.
(87)
Em conclusão, é possível estabelecer uma relação clara entre as dificuldades da indústria da União e a presença maciça das importações chinesas a baixos preços do produto objeto de reexame no mercado da União; importações essas que são vendidas a preços de dumping significativos, apesar das medidas em vigor. Este fator foi suficiente para gerar uma situação em que a indústria da União sofre perdas numa tentativa de manter uma parte de mercado razoável. Além disso, essas dificuldades foram ainda agravadas, durante praticamente todo o período considerado, por dois fatores: a recessão do mercado durante a crise económica de 2008-2009 e, se bem que em menor grau, o súbito aumento dos custos das matérias-primas durante o PIR. Tal conduziu a um cenário em que as perdas atingiram níveis elevados.
(88)
Tendo em conta a evolução negativa dos indicadores relativos à indústria da União, considera-se que a indústria da União continuou a sofrer um prejuízo importante, na aceção do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, durante o período considerado.
E. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO DO PREJUÍZO
1. Observações preliminares
(89)
Durante o período considerado, a indústria da União ficou numa situação vulnerável e continuou a estar exposta ao efeito prejudicial das importações objeto de dumping provenientes da RPC.
(90)
Em conformidade com artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, as importações do país em causa foram avaliadas, a fim de se estabelecer se existia uma probabilidade de continuação do prejuízo, se as medidas viessem a caducar.
2. Volumes das importações chinesas
(91)
Recorde-se que o consumo no mercado da União diminuiu consideravelmente desde o inquérito inicial, devido, principalmente, à recessão económica. Nessas circunstâncias, o volume das importações chinesas aumentou até um nível bastante superior a 50 000 kg durante o PIR. Quanto aos volumes de importação, estes aumentaram 9 %, enquanto a parte de mercado da indústria da União diminuiu.
3. Capacidade não utilizada na RPC
(92)
Tal como descrito no considerando 46, segundo as informações disponíveis, existe uma capacidade não utilizada significativa na RPC. É de esperar que uma grande parte dessa capacidade não utilizada disponível possa vir a ser utilizada para aumentar as importações no mercado da União, na ausência de medidas anti-dumping. E tal deve-se ao facto de não haver indicações de que os mercados dos países terceiros ou o mercado interno chinês pudessem vir a absorver a significativa capacidade não utilizada disponível da China. Por conseguinte, existe a capacidade de aumentar significativamente as importações para a União. Segundo uma estimativa, a capacidade não utilizada excederia quase cinco vezes o consumo da União durante o PIR.
(93)
Além disso, as informações facultadas durante o inquérito apontaram para a existência de distorções importantes no mercado da matéria-prima (paratungstato de amónio - «PTA») utilizada para o fabrico do produto objeto de reexame. Essa matéria-prima está sujeita a contingentes de exportação, impostos pelas autoridades chinesas, bem como a direitos de exportação. Tal limita as exportações de PTA e aumenta artificialmente o seu preço no mercado mundial. Estas distorções são suscetíveis de conferir novos incentivos à indústria chinesa para produzir e exportar a baixos preços, ao passo que a indústria da União tem de produzir o produto similar com base em níveis de preços da matéria-prima artificialmente elevados.
4. Atratividade do mercado da União
(94)
Constatou-se que os produtores-exportadores chineses demonstraram um interesse constante no mercado da União, e conseguiram aumentar os volumes de importação a expensas das vendas da indústria da União. Aumentaram até a sua parte de mercado, já significativa, durante o PIR.
5. Conclusão
(95)
A indústria da União tem vindo a sofrer os efeitos das importações chinesas objeto de dumping desde há vários anos e, atualmente, ainda se encontra numa situação económica frágil.
(96)
Se as medidas vierem a caducar, há uma forte probabilidade de um aumento das importações objeto de dumping, suscetíveis de ameaçar gravemente a existência da indústria da União. Com efeito, se as medidas vierem a caducar, existe na RPC uma significativa capacidade não utilizada suscetível de ser, em grande medida, orientada para o mercado da União, a preços de dumping, o que provocaria uma subcotação dos preços de venda da indústria da União no mercado da União.
(97)
Tendo em conta as conclusões do inquérito, nomeadamente a continuação do dumping, a capacidade não utilizada da RPC, a distorção detetada no mercado das matérias-primas, o potencial dos produtores-exportadores da RPC para reencaminhar os seus volumes de exportação para o mercado da União, a política de preços dos exportadores chineses que provoca claramente uma subcotação dos preços da indústria da União e a atratividade do mercado da União, uma revogação das medidas vigentes apontaria para a probabilidade de continuação do prejuízo.
F. INTERESSE DA UNIÃO
1. Introdução
(98)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, a Comissão procurou determinar se a manutenção das medidas em vigor seria contrária ao interesse da União no seu conjunto. A determinação do interesse da União baseou-se na apreciação dos vários interesses envolvidos, nomeadamente os da indústria da União, dos importadores e dos utilizadores. Foi dada a todas as partes interessadas a oportunidade de apresentarem as suas observações, conforme previsto no artigo 21.o, n.o 2, do regulamento de base.
(99)
Recorde-se que, no inquérito inicial, não se considerou que a instituição de medidas fosse contrária ao interesse da União. Além disso, o facto de o presente inquérito ser um inquérito de reexame e, por conseguinte, analisar uma situação em que já estão em vigor medidas anti-dumping, permite avaliar qualquer impacto negativo indevido das atuais medidas anti-dumping sobre as partes em questão.
(100)
Nesta base, procurou determinar-se se, não obstante a conclusão de que há uma probabilidade de continuação do dumping prejudicial, existiam razões imperiosas para concluir que, neste caso específico, a manutenção das medidas anti-dumping não é do interesse da União.
2. Interesse da indústria da União
(101)
Tendo em conta a situação da indústria da União e a análise sobre a probabilidade de reincidência do prejuízo, é evidente que a indústria da União tenderia a enfrentar uma grave deterioração da sua situação financeira, caso as medidas anti-dumping viessem a caducar. Durante o período considerado, a indústria da União perdeu volume de produção e de vendas, enquanto as importações provenientes do país em causa aumentaram, apesar das medidas em vigor. Durante o mesmo período, a situação financeira da indústria da União deteriorou-se, tendo esta última registado perdas avultadas. Por conseguinte, é necessário aplicar condições de concorrência efetiva no mercado da União.
(102)
Considera-se que a manutenção das medidas beneficiaria a indústria da União, que deveria, então, estar em condições de aumentar o volume de vendas e melhorar a sua situação financeira. Em contrapartida, a supressão das medidas em vigor comprometeria gravemente a viabilidade da indústria da União.
3. Interesse dos utilizadores
(103)
Nenhum dos 15 utilizadores contactados deu a conhecer-se, a fim de colaborar. Tal como no inquérito inicial, não foram recebidas respostas ao questionário por parte de utilizadores interessados. No inquérito inicial, a não colaboração foi explicada pelo baixo impacto dos ET sobre os custos de produção, dado que se afigura que a qualidade e a fiabilidade são os critérios primordiais para os clientes. Dado o aparente impacto marginal do produto objeto de reexame nos custos dos produtos a jusante, concluiu-se que as medidas não iriam ter um impacto negativo na indústria utilizadora.
4. Interesse dos importadores
(104)
Três importadores contactaram a Comissão no início do inquérito, mas não foram considerados partes interessadas, uma vez que não tinham importado o produto em causa da RPC durante o PIR. Dado que os importadores de ET não mostraram qualquer interesse durante o inquérito, a Comissão concluiu que não seria claramente contra os interesse da UE manter as medidas vigentes.
5. Conclusão
(105)
Tendo em conta o que precede, conclui-se que não existem razões imperiosas para que não sejam mantidas as medidas anti-dumping atualmente em vigor.
G. MEDIDAS ANTI-DUMPING
(106)
Todas as partes foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais se tencionava recomendar a manutenção das medidas em vigor. Foi-lhes igualmente concedido um prazo para apresentarem as suas observações após a divulgação das conclusões. Todas as observações e comentários foram devidamente tomados em consideração, sempre que tal se justificou.
(107)
Por conseguinte, considera-se que, tal como previsto no artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, devem ser mantidas as medidas anti-dumping atualmente aplicáveis às importações de certos elétrodos de tungsténio originários da RPC, instituídas pelo Regulamento (CE) n.o 260/2007.
(108)
Para limitar o risco de evasão, devido à grande diferença entre as taxas do direito, considera-se necessário adotar, no caso em apreço, medidas especiais para assegurar a correta aplicação dos direitos anti-dumping. Estas medidas especiais, que apenas se aplicam a empresas em relação às quais é introduzida uma taxa do direito individual, incluem o seguinte: a apresentação às autoridades aduaneiras dos Estados-Membros de uma fatura comercial válida, em conformidade com as disposições do anexo do presente regulamento. As importações que não sejam acompanhadas da referida fatura devem ser sujeitas ao direito anti-dumping residual aplicável a todos os outros produtores,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de certos elétrodos de soldadura de tungsténio, incluindo barras e varetas de tungsténio para elétrodos de soldadura, com 94 % em peso, ou mais, de tungsténio, exceto os simplesmente obtidos por sinterização, cortados ou não em comprimentos determinados, atualmente classificados nos códigos NC ex 8101 99 10 e ex 8515 90 00 (códigos TARIC 8101991010 e 8515900010) e originários da República Popular da China.
2. A taxa do direito aplicável ao preço líquido, franco-fronteira da União, dos produtos, não desalfandegados, referidos no n.o 1 e produzidos pelas empresas a seguir enumeradas é a seguinte:
Empresa
Direito anti-dumping
Código adicional TARIC
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd.
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd.
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Todas as outras empresas
63,5 %
A999
3. A aplicação das taxas do direito individual especificadas para as empresas mencionadas no n.o 2 está subordinada à apresentação, às autoridades aduaneiras dos Estados-Membros, de uma fatura comercial válida que esteja em conformidade com os requisitos definidos no anexo. Se essa fatura não for apresentada, aplica-se a taxa do direito aplicável a «todas as outras empresas».
4. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 29 de maio de 2013.