PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1283/2014
ze dne 2. prosince 2014
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Platná antidumpingová opatření na dovoz některých potrubních tvarovek (dále jen „PT“ nebo „dotčený výrobek“) pocházejících z Korejské republiky a Malajsie (dále jen „dotčené země“) byla původně uložena nařízením Rady (ES) č. 1514/2002 (2) (dále jen „původní opatření“).
(2)
Platná antidumpingová cla pro Malajsii činí 75 %, s výjimkou společností Anggerik Laksana Sdn Bhd a Pantech Steel Industries Sdn Bhd, na které se vztahuje antidumpingové clo ve výši 59,2 % resp. 49,9 %. Pro všechny společnosti z Korejské republiky platí clo 44 %.
(3)
Původní opatření byla zachována nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 (3) naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010 (4) (dále jen „platná opatření“).
1.2 Platná opatření vztahující se na další třetí země
(4)
Mimo oblast působnosti tohoto řízení jsou v současné době v platnosti antidumpingová opatření na vývoz dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky a Thajska (5). Opatření na dotčený výrobek pocházející z Číny byla rozšířena na dovoz stejného výrobku odesílaného z Tchaj-wanu (6), Indonésie (7), Srí Lanky (8) a Filipín (9). Dne 3. září 2014 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení týkající se dovozu PT z Čínské lidové republiky a rozšířený na Tchaj-wan, Indonésii, Srí Lanku a Filipíny. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (10). Antidumpingová opatření týkající se vývozu z Thajska pozbyla platnost.
(5)
V lednu 2013 byla uložena opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka (11).
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Dne 8. února 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (12) platných antidumpingových opatření týkajících se PT z Korejské republiky a Malajsie.
(7)
Dne 26. června 2013 Komise obdržela žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“).
(8)
Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(9)
Žádost byla zdůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
Dne 15. října 2013 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (13).
1.4 Zúčastněné strany
(11)
Komise ve svém oznámení o zahájení přezkumu vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v přezkumném šetření kontaktovaly. Komise výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Korejské republice a Malajsii a korejské a malajsijské orgány o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a vyzvala je, aby spolupracovali.
(12)
Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.4.1. Výběr vzorku
(13)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení bude možná muset vybrat vzorek výrobců v Unii, dovozců a korejských vyvážejících výrobců.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku během období přezkumného šetření v Unii se současným zajištěním zeměpisného rozložení; skládá se ze čtyř výrobců v Unii nebo skupin výrobců v Unii (pět jednotlivých společností) se sídlem v Německu, Francii, Itálii, Rumunsku a Rakousku. Nedošly žádné připomínky a prozatímně vybrané společnosti v konečném vzorku zůstaly.
(15)
Po zahájení řízení však Komise musela vyloučit ze vzorku dva výrobce v Unii kvůli nedostatečné spolupráci. Zbývající dvě společnosti/skupiny společností (celkem tři jednotlivé společnosti) představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii a výrobní zařízení mají ve třech různých zemích. Pozměněný vzorek byl proto stále považován za reprezentativní vzorek výrobního odvětví Unie.
b) Výběr vzorku dovozců
(16)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Žádný dovozce však při šetření nespolupracoval.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Korejské republice
(17)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Koreji, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Korejské republiky při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(18)
Dva korejští vyvážející výrobci poskytli požadované informace, ale pouze jeden souhlasil se spoluprací a se zařazením do vzorku. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku korejských vyvážejících výrobců není nutný.
d) Vyvážející výrobci v Malajsii
(19)
Vzhledem k nízkému počtu známých malajsijských vyvážejících výrobců Komise v oznámení o zahájení přezkumu nepředpokládala výběr jejich vzorku.
(20)
Komise vyzvala všechny vyvážející výrobce, aby se přihlásili do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Malajsie při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
1.4.2. Odpovědi na dotazník
(21)
Komise zaslala dotazníky všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, spolupracující korejské společnosti a všem známým malajsijským vyvážejícím výrobcům.
(22)
Jeden výrobce v Unii neodpověděl na dotazník, zatímco jiný výrobce v Unii předložil pouze částečnou odpověď a nereagoval ani na dopis s upozorněním na nedostatky. Následně byli tito dva výrobci v Unii ze vzorku vyloučeni (viz výše 15. bod odůvodnění). Na dotazník odpověděl jeden korejský vyvážející výrobce. Odpověď na dotazník nezaslal žádný vyvážející výrobce z Malajsie.
1.4.3. Inspekce na místě
(23)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro posouzení toho, zda by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Rakousko a společnost ve spojení Siekman Fittings, Lohne, Německo;
-
Vallourec Fittings S.A., Francie.
Vyvážející výrobci v Korejské republice:
-
TK Corporation, Pusan.
1.5 Období přezkumného šetření a posuzované období
(24)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(25)
Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.6 Zveřejnění informací
(26)
Dne 12. září 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zachovat platná antidumpingová opatření, a vyzvala je, aby se k nim vyjádřily. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a případně zohlednila.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(27)
Přezkoumávaným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) o maximálním vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, pocházející z Korejské republiky a Malajsie, které v současnosti spadají do kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „PT“)
2.2 Obdobný výrobek
(28)
Přezkumné šetření potvrdilo, stejně jako v původním šetření, že PT vyrobené v dotčených zemích a prodávané na domácím trhu nebo vyvážené do Unie nebo na jiné vývozní trhy mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a konečné použití jako výrobky prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie.
(29)
Komise proto rozhodla, že tento výrobek je obdobným výrobkem ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
(30)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
3.1 Korejská republika
3.1.1. Předběžné poznámky
(31)
Jeden z největších korejských výrobců PT, společnost TK Corporation, při šetření spolupracovala. Na tuto spolupracující společnost připadalo 25 % - 40 % korejského vývozu PT (přesný údaj není uveden z důvodu utajení). TK Corporation zaslala Komisi vyplněný dotazník, včetně údajů o prodeji na domácím trhu, prodeji na vývoz a výrobních nákladech. Komise měla za to, že analýza korejského dumpingu během období přezkumného šetření a zčásti i analýza obnovení dumpingu by mohla vycházet z údajů této společnosti vzhledem k jejímu podílu na korejském vývozu PT. Odpověď TK Corporation byla ověřena.
3.1.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(32)
Během období přezkumného šetření bylo z Koreje do Unie dovezeno pouze zanedbatelné množství PT (méně než 50 tun). Část z toho prodal jediný spolupracující vyvážející výrobce TK Corporation. Bylo jasné, že toto množství není reprezentativní, protože představovalo méně než 0,1 % výroby TK Corporation. Kromě toho nebylo jasné, zda bylo na dovozené zboží od TK Corporation zaplaceno antidumpingové clo, což vyvolávalo pochybnosti o tom, zda toto zboží skutečně vstoupilo na celní území Unie. Navíc se jednalo o prodej pro tři konkrétní projekty s vlastní specifikací tvarovek (jedná se tedy o nereprezentativní prodej) a prodej proběhl v „balíku“ s dalšími tvarovkami (hlavně z nerezavějící oceli). Z výše uvedených důvodů nebylo možné provést smysluplnou analýzu dumpingu na základě dovozu PT od TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření.
(33)
Po zveřejnění informací TK Corporation prohlásila, že Komise měla ve své analýze dumpingu vycházet z prodeje společnosti na vývoz do Unie, a to z těchto důvodů: i) její prodej na vývoz do Unie během období přezkumného šetření byl významný a tedy reprezentativní, protože sestával z „nejméně 26 faktur s 282 individuálními transakcemi, navzdory zavedeným clům“ ii) jelikož nebylo jasné, jak to bylo s platbou antidumpingového cla, některé prodejní operace (určené pro projekt v zahraničí) zřejmě nepodléhaly antidumpingovému clu, zatímco z jiných prodejních operací, k nimž došlo během období přezkumného šetření, dovozci ne vždy platili antidumpingová cla kvůli špatné klasifikaci těchto výrobků, v důsledku čehož si dovozci neuvědomili, že byl antidumpingová cla platit měli. Mezitím byli dovozci na tuto chybu upozorněni a od té doby antidumpingová cla hradili se zpětnou platností; a iii) podmínky pro prodej na vývoz do Unie byly obvyklé, neboť se nepoužily kratší dodací lhůty a účtované ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace.
(34)
Tyto připomínky byly náležitě analyzovány. TK Corporation nic nenamítala proti nízkému objemu svého prodeje na vývoz do Unie jak v absolutním vyjádření, tak ve srovnání s celkovou výrobou obdobného výrobku (méně než 0,1 %). Komise tvrdí, že tak malý objem v relativním i absolutním vyjádření nelze považovat za reprezentativní.
(35)
Komise navíc nemohla na základě poskytnutých dokumentů zjistit, jaká část údajného prodeje společnosti TK Corporation v Unii byla nakonec řádně klasifikována a dovezena, a také tvrzení, že ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace, nemohlo být ověřeno, a proto ho nebylo možné akceptovat, jelikož podpůrné podklady byly poskytnuty až po inspekci na místě. V každém případě, pokud jde o tyto dvě otázky, s ohledem na závěr analýzy obsažený v 34. bodě odůvodnění není zapotřebí, aby Komise dospěla k definitivnímu rozhodnutí, jelikož ani celkový vykazovaný objem prodeje TK Corporation do Unie nelze považovat za dostatečně reprezentativní.
(36)
Komise proto potvrzuje, že prodej TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření nelze použít pro smysluplnou analýzu dumpingu jako součást tohoto šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
3.1.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Koreji a přitažlivost trhu Unie.
3.1.3.1. Vývoz z Koreje do jiných destinací
(38)
Vzhledem k nízkému objemu dovozu PT z Koreje do Unie a nedostatečné spolehlivosti cen sjednaných u těchto obchodů (viz 32. až 36. bod odůvodnění) dospěla Komise k závěru, že pro posouzení pravděpodobné budoucí cenové úrovně vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, by se měly použít údaje týkající se prodeje PT z Koreje do jiných zemí.
(39)
Bylo usouzeno, že je vhodné nejprve analyzovat korejský prodej do Spojených států amerických (dále jen „USA“), neboť na rozdíl od korejského vývozu do jiných destinací má uvedený trh podobnou velikost jako trh Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu a nízkými dovozními celními sazbami, což z něho činí velmi konkurenční trh. Navíc jsou USA hlavní destinací vývozu obecně pro Koreu i konkrétně pro TK Corporation.
(40)
Kromě toho byl v průběhu šetření zkoumán veškerý další prodej PT z Koreje na vývoz.
(41)
Výpočet dumpingu byl proveden jak pro prodej do USA, tak pro prodej do jiných vývozních destinací (kromě Unie z důvodů uvedených v 32. až 36. bodě odůvodnění výše).
a) Běžná hodnota
(42)
V souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení vycházela běžná hodnota pro TK Corporation z ceny zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu, pokud to bylo možné.
(43)
U typů výrobku, které tuto metodiku neumožňovaly, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(44)
Stalo se tak na základě skutečných výrobních nákladů TK Corporation uvedených v odpovědi na dotazník, to jest, v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, skutečných výrobních nákladů navýšených o skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
b) Vývozní cena
(45)
Jak je vysvětleno v 32. až 36. bodě odůvodnění, prodej TK Corporation do Unie se nedal použít pro výpočet dumpingu, a proto vývozní ceny vycházely z jejího vývozu na trhy třetích zemí.
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byla vývozní cena TK Corporation do jiných zemí upravena na úroveň ceny ze závodu, ve vhodných případech se zohledněním nákladů mimo jiné na dopravu, a dále cel a daní.
c) Srovnání a úpravy
(47)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(48)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
(49)
Aby bylo možné rozlišovat mezi různými typy dotčeného výrobku, metodika rozlišování typů výrobku pracovala s původním kontrolním číslem výrobku (PCN) a předpokládala 11číslicový systém. Výpočty dumpingu byly provedeny za použití mírně zjednodušené struktury PCN s použitím 7 číslic. Pole „technická norma“ a „kvalita materiálu“ byla nahrazena jednodušším kritériem, které rozlišovalo mezi výrobky z uhlíkové oceli a legované oceli. Bylo totiž zjištěno, že mezi používanými technickými normami (např. ANSI nebo EN) je malý rozdíl a že klasifikační systémy materiálové kvality se řídí použitou normou. Tento zjednodušený režim tedy zvýšil úroveň shody pro výpočet dumpingu (a újmy) u tisíců PCN, aniž by došlo ke zkreslení samotného výsledku výpočtu.
(50)
TK Corporation požádala Komisi, aby rozšířila původní systém PCN na 16 číslic, ale tato žádost byla zamítnuta, protože používaný systém již dokázal účinně kategorizovat dotčený výrobek. Kromě toho je třeba zdůraznit, že bylo zřejmé, že vypočtená rozpětí dumpingu (a újmy) se nijak výrazně nezmění, pokud by byla založena na 7, 11 nebo 16 číslicích, protože průměrné ceny, za něž TK Corporation prodávala na různých trzích, se značně lišily.
(51)
Druhý výpočetní problém se týkal metody výpočtu objemu, který měl sloužit pro výpočet dumpingu. Společnost TK Corporation tvrdila, že množství se na jejích prodejních fakturách, cenových doporučeních pro (potenciální) odběratele a v jejím účetnictví vykazuje v „kusech“, a proto by se kusy měly používat jako měrná jednotka při výpočtech. Dotazník požadoval údaj o množství podle hmotnosti, avšak TK Corporation u části svého prodeje odpověděla v kusech. U těchto obchodů zajistila společnost TK Corporation přepočet kusů na hmotnost v rámci nápravy nedostatků v poskytnutých informacích. Komise se rozhodla, že nejlepší metodou je hmotnost, protože:
-
kusy jako měrná jednotka by mohly vést ke zkreslení průměrné jednotkové ceny, jelikož kusy neodrážejí hmotnost jednoho kusu, což je důležitý určující faktor pro náklady (a tím i cenu) dotčeného výrobku.
-
hmotnost je nezbytná pro výpočet újmy, protože tuto metodiku používají výrobci v Unii a bylo by nevhodné používat různé metodiky pro výpočet dumpingu a újmy (cenového podbízení); a
-
údaje celních úřadů Unie a Korejské vývozní statistiky vykazují u dotčeného výrobku jen hmotnost.
(52)
Dále je třeba poukázat na to, že celková vypočtená dumpingová rozpětí se zřejmě nijak výrazně neměnila, pokud byla založena na kusech, a to kvůli zjištěným velkým rozdílům v průměrných cenách, za které TK Corporation prodávala na různých trzích.
(53)
Po zveřejnění informací TK Corporation znovu podala připomínku, že Komise měla své výpočty dumpingu založit spíše na kusech než na hmotnosti. Jedním z důvodů bylo, že údaje společnosti TK Corporation o prodeji a nákladech se uvádějí v kusech a přepočet na hmotnost by tedy vedl ke zkreslení výpočtů dumpingového rozpětí.
(54)
Co se týče srovnatelnosti s výrobním odvětvím Unie, TK Corporation uvedla, že Komise nevypočítala rozpětí újmy, přestože pro rozpětí dumpingu není třeba srovnávat údaje výrobního odvětví Unie o nákladech a prodeji. Kromě toho TK Corporation tvrdila, že i výrobní odvětví Unie používalo při transakcích jako měrnou jednotku kus, a nikoli kilogram nebo tunu.
(55)
Na závěr TK Corporation nechápala, jaký význam má skutečnost, že údaje celních úřadů Unie a korejských vývozních statistik jsou vedeny podle hmotnosti.
(56)
Výše uvedené připomínky byly náležitě analyzovány. Za prvé je třeba poznamenat, že TK Corporation nepředložila „alternativní“ výpočet dumpingu na základě kusů. Ačkoli tvrdila, že „výpočet na základě kusů“ by poskytl přesnější výsledek, neuměla to skutečně prokázat. Komise znovu opakuje, že vypočítaná dumpingová rozpětí jsou přesvědčivá a jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, nebyly zjištěny žádné podstatné rozdíly mezi dumpingovými rozpětími vypočítanými na základě hmotnosti a dumpingovými rozpětími na základě kusů. Jinými slovy je nesporné, že bez ohledu na použitou metodu by se zjistila velká dumpingová rozpětí. Kromě toho je důležité připomenout, že přepočet kusů na hmotnost v údajích o prodeji a nákladech TK Corporation provedla sama tato společnost s použitím vlastní metodiky. Navíc je v jejím katalogu, který je přístupný na jejích vlastních internetových stránkách, uvedena u každého typu tvarovky přibližná hmotnost.
(57)
Transakce uskutečněné výrobním odvětvím Unie jsou vyjádřeny jak hmotnostně, tak kusově, jak dokládají faktury, jež Komise ověřila. Kromě fakturace se hmotnost metodicky používá pro stanovení výrobní kapacity, objemu výroby a výrobních nákladů, a to nejen v rámci Unie, ale na celém světě a také v Koreji. Suroviny, které tvoří největší podíl výrobních nákladů dotčeného výrobku, se nakupují na tuny. Další faktory, například spotřeba energie, náklady práce a náklady na přepravu se rovněž počítají podle hmotnosti. Výrobní odvětví Unie rovněž stanoví koncoroční slevy podle objemu (v tunách), který zákazník nakoupil, nikoli podle počtu kusů. Kromě toho v tomto přezkumu před pozbytím platnosti bylo třeba vypočítat rozpětí cenového podbízení, což se taky stalo (viz 98. až 105. bod odůvodnění), a tudíž není správný argument, že není třeba srovnávat korejské údaje a údaje výrobního odvětví Unie, jak se navrhovalo v námitce shrnuté v 54. bodě odůvodnění.
(58)
Celosvětové statistické údaje shromážděné a používané jako součást šetření, včetně statistik o korejském vývozu a celních statistik Unie, byly vyjádřeny pouze v hmotnostních jednotkách. Byly mimo jiné použity pro analýzu korejského vývozu dotčeného výrobku do Unie a do třetích zemí. Pro určení podílu TK Corporation a pro ověření objemu jejího prodeje do Unie, který tato společnost uvedla v odpovědi na dotazník, bylo nutné převést údaje TK Corporation na hmotnost, neboť převést korejské statistiky o vývozu a celní statistiky Unie na kusy by nebylo možné.
(59)
Konečně je třeba poznamenat, že v předchozích šetřeních (například v šetření, které vedlo k uložení původních opatření a v prvním přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k platným opatřením), jakož i v několika nedávných šetřeních týkajících se stejného výrobku z Ruska a Turecka byla rovněž použita metodika založená na hmotnosti.
(60)
Vzhledem k výše uvedenému Komise opakuje, že požadavek, aby se výpočty prováděly na základě kusů, by měl být zamítnut.
d) Dumping během období přezkumného šetření
(61)
Dumpingová rozpětí vypočítaná pro TK Corporation činila 46 % a 27 % v závislosti na tom, kam vývoz směřoval.
3.1.3.2. Výrobní kapacita Koreje
(62)
Pokud jde o celkovou korejskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise v šetření nezískala informace od žádného z korejských výrobců s výjimkou TK Corporation. Aby mohla v tomto ohledu učinit nějaký závěr, musela se tedy Komise opřít o článek 18 základního nařízení a informace, jež má k dispozici, jsou ověřené informace od TK Corporation, které se týkají pouze této společnosti, a celostátní informace obsažené v žádosti o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti.
(63)
Volná kapacita nahlášená společností TK Corporation byla řádně ověřena. Extrapolací volné kapacity nahlášené společností TK Corporation během období přezkumného šetření na základě jejího podílu na celkovém objemu vývozu z Koreje Komise vypočítala, že celková volná kapacita v Koreji činí nejméně 15 000 tun, což představuje přibližně 25 % celkové spotřeby Unie. U tohoto výpočtu je však třeba uvést, že objem výroby v porovnání s výrobní kapacitou je údaj, jenž platí jen pro jednu konkrétní společnost a kromě toho, ačkoli TK Corporation je jedním z velkých výrobců obdobného výrobku v Koreji, je pouze jedním z mnoha a zcela jistě není dominantní. Toto zjištění proto Komise ověřila porovnáním s informacemi uvedenými v žádosti.
(64)
Informace o volné kapacitě uvedené v žádosti vycházely z odhadované kapacity a údajů o výrobě všech korejských výrobců, které žadatel označil. Pokud jde o výrobní kapacitu, v případě tří největších výrobců byly použity veřejně dostupné údaje. U ostatních (mnohem menších) korejských výrobců nebyly takové údaje veřejně dostupné a žadatel proto použil jiné rozumné metody pro odhad jejich výrobní kapacity. Žadatel dále předpokládal určitou úroveň domácí korejské spotřeby a aby odhadl volnou kapacitu, započítal dovoz do Koreje i vývoz z Koreje. Při výpočtu výrobní kapacity a volné kapacity byly provedeny odpovídající odpočty tak, aby byla podchycena výroba jiných druhů výrobků, které nespadají do definice výrobku. Tento souhrn informací byl jednoznačně shledán úplnějším a průkaznějším než informace uvedené v 63. bodě odůvodnění výše. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by tyto údaje vyvrátily. Na základě toho a dostupných údajů se volná kapacita v Koreji odhaduje na 119 300 tun, což představuje samo o sobě dvojnásobek velikosti trhu v Unii během období přezkumného šetření.
3.1.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(65)
Je třeba připomenout, že PT se používá zejména v ropném a plynárenském průmyslu, stavebnictví, výrobě energie, stavbě lodí a v průmyslových instalacích. Žádná z dostupných skutečností nesvědčí o podstatném nárůstu nebo poklesu těchto odvětví v Koreji, a proto se má za to, že korejský domácí trh s PT zůstane i v nadcházejících letech poměrně stabilní a korejským PT nenabízí žádné podstatné možností expanze. Kromě Koreje jsou hlavními vývozními trhy pro tato odvětví Unie, USA, země Středního východu a jihovýchodní Asie. Ze žádné informace shromážděné během šetření nevyplývá, že by poptávka na některém z těchto trhů měla v nadcházejících letech výrazně klesnout nebo stoupnout.
(66)
Korejský vývoz do USA, zemí na Středním východě a v jihovýchodní Asii je již na vysoké úrovni, a proto tyto trhy nemají významný růstový potenciál pro korejský průmysl. Je rovněž třeba připomenout, že v případě korejského vývozu do Spojených států byl zjištěn významný dumping ve výši 46 %. Trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a pokud by byla opatření zrušena, byl by to tedy atraktivní růstový trh, neboť korejští vyvážející výrobci s ohledem na platná opatření tento trh dosud plně nevyužívají.
(67)
Pokud jde o velikost a podmínky na trhu, trh USA a trh Unie jsou si podobné. Na obou trzích existuje velký počet domácích výrobců a dovoz tvoří významný podíl na trhu. Ze šetření vyplynulo, že průměrná prodejní cena na trhu Unie (s přihlédnutím ke všem prodejům výrobců v Unii, jakož i ke všem dovozům do Unie) činí 2 600 EUR/t. Průměrná cena na trhu Unie je proto podobná průměrné ceně, kterou korejští vyvážející výrobci dostávají na trhu USA (2 700 EUR/t) s tím rozdílem, že v USA se na ně nevztahují antidumpingová opatření. Aktuální marginální prodej z Koreje do Unie je proto s největší pravděpodobností důsledkem stávajících opatření vůči dotčenému výrobku. Je třeba připomenout, že během období přezkumného šetření byly USA pro korejské vývozce největším vývozním trhem. Svědčí to o tom, že Unie by byla pro korejské vývozce přitažlivým trhem, a pokud by byla cla zrušena, bylo by možné očekávat, že trh Unie přiláká podobně velké objemy jako trh USA. Během období přezkumného šetření připadalo na korejské PT 20 % - 25 % veškerého dovozu PT do USA a 10 % až 15 % podíl na celkovém trhu USA s PT (přesná čísla nejsou uvedena z důvodu jejich důvěrné povahy). Jinými slovy, pokud by opatření byla zrušena, korejští výrobci by k návratu na trh Unie pravděpodobně využili dostupnou volnou kapacitu, jak bylo popsáno výše v 64. bodě odůvodnění.
(68)
Jak je objasněno v 39. bodě odůvodnění, kromě USA neexistuje pro vývoz z Koreje druhá destinace, kterou lze spolehlivě použít pro analýzu vývoje na trhu Unie v případě, že by opatření pozbyla platnosti. Proto se má za to, že seskupení všeho prodeje na vývoz do jiných míst určení, než je Unie nebo USA, nepřináší spolehlivé průměrné ceny s ohledem na rozdílné podmínky panující na všech těchto (mnohem menších) jednotlivých trzích. Vzhledem k omezením této analýzy, jak je popsáno výše, a absenci významného růstového potenciálu těchto „ostatních trhů“ v blízké budoucnosti se však neočekává, že by tyto trhy absorbovaly velký objem dodatečného dovozu z Koreje.
3.1.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(69)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Šetření ukázalo, že korejský vývoz PT do USA a dalších třetích zemí byl prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí činilo 46 %, resp. 27 %.
(70)
Korea navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
3.2 Malajsie
3.2.1. Předběžné poznámky
(71)
Protože žádný z malajsijských vyvážejících výrobců nespolupracoval, muselo se při celkové analýze vycházet z informací, které měla Komise k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu a v souladu s ustanoveními článku 18 základního nařízení Komise zkoumala různé statistické zdroje. Nejlepší dostupné informace pro stanovení objemu dovozu a cen pro trh Unie pocházely ze statistických údajů o dovozu shromážděných podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“). Jiné zdroje, jako je Eurostat, nebyly použity, protože dotčený výrobek se nedal oddělit od jiných výrobků s 8místným kódem.
3.2.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(72)
Z databáze podle čl. 14 odst. 6 vyplynulo, že k dovozu z Malajsie na trh Unie nedošlo. Proto byl učiněn závěr, že během období přezkumného šetření dumping malajsijského vývozu nepokračoval.
3.2.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(73)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Malajsii a přitažlivost trhu Unie.
3.2.3.1. Vývoz z Malajsie do jiných destinací
(74)
Jelikož dovoz PT z Malajsie na trh Unie se neuskutečnil, Komise musela použít údaje z jiné země. Jako vhodná země byly zvoleny USA, neboť mají trh podobné velikosti jako Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu, což činí tento trh velmi konkurenčním. Kromě toho jsou USA daleko největší destinace pro vývoz z Malajsie, neboť se během období přezkumného šetření na malajsijském vývozu podílely 87 %. Tento přístup je totožný s přístupem, který byl použit u Malajsie při předchozím šetření a též při posouzení „pravděpodobnosti obnovení újmy“.
a) Běžná hodnota
(75)
Vzhledem k tomu, že malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum, a sice z odhadovaných nákladů na výrobu, ke kterým bylo připočteno 6 % na prodejní, správní a režijní náklady a zisk, vyjádřeno jako procentní podíl ceny ze závodu. Má se za to, že výše uvedené procento není přemrštěné. Potvrzuje to skutečnost, že u jediného spolupracujícího subjektu v tomto řízení (TK Corporation, Korea) se skutečná hodnota pohybovala značně nad 6 %.
b) Vývozní cena
(76)
Jelikož malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení vypočítána pomocí údajů o malajsijských vývozních cenách dotčeného výrobku do USA získaných ze statistiky dovozu do Spojených států amerických.
c) Srovnání
(77)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(78)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk, uvedené výše v 75. bodě odůvodnění, vyjádřeny jako procentní podíl ceny ze závodu a byly z nich vyloučeny náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
d) Dumpingové rozpětí v průběhu období přezkumného šetření
(79)
Na základě výše popsané metodiky, která byla použita rovněž v prvním přezkumu před pozbytím platnosti za účelem prodloužení platnosti opatření (dále jen „platná opatření“) bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí činí 57,7 %.
3.2.3.2. Výrobní kapacita Malajsie
(80)
Vzhledem k absenci spolupráce ze strany Malajsie nebyly poskytnuty žádné informace o výrobě a volné kapacitě. Informace v žádosti uvádějí celkovou instalovanou výrobní kapacitu v Malajsii v objemu přibližně 55 000 tun a volnou kapacitu ve výši cca 27 000 tun. Při analýze, ze které vyplynul tento objem, byla vyloučena výroba (výrobní kapacita) jiných výrobků, a proto je považována za přiměřenou. Malajsijská volná kapacita v objemu 27 000 tun představuje přibližně 40 % celkové spotřeby Unie v období přezkumného šetření.
3.2.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(81)
Pokud jde o vývoj na celosvětovém trhu hlavního uživatelského odvětví, jak je vysvětleno v 65. bodě odůvodnění výše, trh Unie je jedním z největších trhů s PT a ve spisu nejsou žádné informace, které by naznačovaly, že v nadcházejících letech poptávka na těchto trzích významně klesne nebo stoupne.
(82)
Šetřením bylo zjištěno, že prodejní ceny výrobců v Unii na trhu Unie jsou vyšší než malajsijské vývozní ceny na jiných vývozních trzích, zejména na trhu USA. Ve skutečnosti činila průměrná cena na trhu Unie 2 600 EUR/t, zatímco podle statistik USA průměrná dovozní cena z Malajsie do USA činila 1 600 EUR/t. Proto by trh Unie byl přitažlivým trhem pro malajsijské vývozce, pokud by opatření byla zrušena. To je velmi důležité vzhledem k malajsijské volné kapacitě, ale je rovněž třeba připomenout, že v současné době 87 % malajsijského vývozu směřuje do Spojených států, kde malajsijští vyvážející výrobci prodávají za ceny mnohem nižší.
3.2.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(83)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Bylo zjištěno, že malajsijský vývoz PT do USA je prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí dosahuje 57,7 %.
(84)
Malajsie navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Vzhledem k cenové úrovni v Unii bude tato kapacita pravděpodobně alespoň zčásti využita na vývoz do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Lze rovněž očekávat, že v tom případě značná část vývozu do USA bude přesměrována na trh Unie, vzhledem k převládajícím cenám na trhu v Unii ve srovnání s cenami ve Spojených státech.
3.3 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(85)
S ohledem na výše uvedené, tj. na vysoká dumpingová rozpětí, velké volné výrobní kapacity v dotčených zemích a jejich velké vývozní kapacity a na přitažlivost trhu Unie z hlediska cen a velikosti, lze dojít k závěru, že dumpingový dovoz z Korejské republiky a Malajsie do Unie by se obnovil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(86)
Výrobní odvětví Unie nedoznalo žádných velkých strukturálních změn ve srovnání s jeho situací, jak je popsána v nařízení Rady č. 1001/2008 uvedeném výše 3. bodě odůvodnění. Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření 22 známých výrobců v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(87)
Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 57 736 tun. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako jsou ověřené údaje od společností zařazených do vzorku a údaje poskytnuté žadatelem.
(88)
Společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku v šetření představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii (viz 15. bod odůvodnění výše). Údaje ze vzorku jsou tedy reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, a to na základě údajů poskytnutých žadatelem a ii) dovozu ze třetích zemí na základě databáze podle čl. 14 odst. 6.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba v Unii
55 497
62 426
58 941
59 992
Index (2010 = 100)
100
112
106
108
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(91)
Ve srovnání s úrovní v roce 2010 se v roce 2011 spotřeba zvýšila o 12 %. V roce 2012 sice opět poklesla, ale udržela se nad úrovní roku 2010 (6 % nárůst). Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba Unie o 8 %.
4.3 Dovoz z dotčených zemí
4.3.1. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
Korejská republika
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(93)
Dovoz z Korejské republiky do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Korejské republiky (v tunách)
301
208
204
18
Index
100
69
68
6
Podíl na trhu
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Index
100
62
64
6
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(94)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Korejské republiky velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. V období přezkumného šetření objem dále klesl až na 18 tun. Úroveň dovozu zůstala na této nízké úrovni od uložení původních opatření v roce 2002, a proto lze předpokládat, že je výsledkem platných antidumpingových opatření.
Malajsie
(95)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(96)
Dovoz z Malajsie do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 3
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
19,4
0,03
0,27
0,13
Index
100
0
1
1
Podíl na trhu
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Index
100
0
1
1
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(97)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Malajsie velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. Nejvyšší (avšak stále velmi nízký) objem byl dovezen v roce 2010 (19,4 tun), ale od roku 2010 dovoz prakticky ustal. Úroveň dovozu kolísala od uložení původních opatření v roce 2002, ale nikdy nedosáhla úrovně z doby před opatřeními. Lze tedy předpokládat, že velmi nízká úroveň dovozu od uložení původních opatření v roce 2002 je výsledkem platných antidumpingových opatření.
4.3.2. Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
Korejská republika
(98)
Během období přezkumného šetření se velmi malý objem, který do Unie dovezla společnost spolupracující při šetření (TK Corporation), prodával za podstatně nižší ceny, než byly ceny CIF výrobního odvětví Unie. Jak je však uvedeno v 32. bodě odůvodnění výše, existují pochybnosti, zda tyto výrobky skutečně vstoupily na celní území Unie.
(99)
Celkový objem dovozu z Koreje do Unie je i tak velmi nízký - viz 32. bod odůvodnění -, neboť tvoří pouze 0,03 % podíl na trhu Unie (viz výše tabulka č. 2). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Korejské republiky do Unie a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobku nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(100)
Komise proto coby reprezentativní náhražku použila vývozní ceny z Koreje do USA a dalších zemí, aby zjistila, jaké by bylo cenové podbízení, kdyby korejské společností prodávaly za tyto ceny do Unie.
(101)
Protože vývoz TK Corporation do celého světa představoval nejméně 25 % - 40 % veškerého vývozu PT z Korejské republiky, byl tento prodej považován za reprezentativní pro korejský prodej na vývoz. Tyto ceny byly tedy použity pro srovnání. Komise upravila vývozní ceny směrem nahoru, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(102)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 17 % v případě prodeje do USA a 10 % v případě prodeje v celosvětovém měřítku.
Malajsie
(103)
Při šetření nespolupracovala žádná společnost z Malajsie. Na základě informací ze statistiky v databázi podle čl. 14 odst. 6 lze soudit, že dovoz do Unie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný (viz tabulka č. 3 výše). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Malajsie do EU a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobků nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(104)
Komise proto stanovila cenové podbízení podle stejné metodiky jako v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a sice srovnáním cen vývozu z Malajsie do USA s prodejními cenami na trhu Unie. Komise upravila vývozní ceny, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(105)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 34 % v případě prodeje do USA. Komise porovnala rovněž prodejní ceny z Malajsie do jiných zemí a rozpětí cenového podbízení u tohoto prodeje činilo 28 %.
4.3.3. Dovoz ze třetích zemí
(106)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, a to z hlediska objemu a podílu na trhu, jakož i z hlediska průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 4
Dovoz z třetích zemí
Země
2010
2011
2012
OPŠ
Čínská lidová republika
Objem v tunách
5 618
5 867
6 844
6 589
Index
100
104
122
117
Podíl na trhu
10 %
9 %
12 %
11 %
Průměrná cena
1 125
1 261
1 544
1 426
Index
100
112
137
127
Jiné třetí země
Objem v tunách
11 668
12 938
11 630
12 036
Index
100
111
100
103
Podíl na trhu
21 %
21 %
20 %
20 %
Průměrná cena
2 175
2 352
2 437
2 482
Index
100
108
112
114
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí
Objem v tunách
17 286
18 805
18 474
18 625
Index
100
109
107
108
Podíl na trhu
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Průměrná cena
1 834
2 011
2 106
2 108
Index
100
110
115
115
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(107)
Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí než z dotčených zemí dosáhl 31 % celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření. Největší podíl na trhu představoval dovoz z Čínské lidové republiky - 11 % veškeré spotřeby v Unii. V období přezkumného šetření pocházel významný podíl dovozu z Thajska (4 % trhu Unie), Vietnamu (3 % trhu Unie) a Saúdské Arábie (z nulového dovozu v roce 2010 na 4 % podíl na trhu v období přezkumného šetření).
(108)
Ceny, za něž se tento dovoz na území Unie prodával, byly relativně nízké v porovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, což platí zejména pro dovoz z Čínské lidové republiky. I přes antidumpingová cla na dovoz z Čínské lidové republiky ve výši 58,6 % byla průměrná cena čínského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie (viz tabulka č. 4 výše).
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(109)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(110)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum a statistických údajů. Údaje se týkají všech známých výrobců v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkají výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(111)
Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(112)
Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. Údaje týkající se mikroekonomických ukazatelů vycházejí pouze z ověřených údajů od dvou společností nebo skupin společností zařazených do vzorku. Tyto údaje jsou tedy podávány pouze ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla zachována jejich důvěrnost.
4.4.2. Makroekonomické ukazatele
4.4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(113)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
48 017
52 754
55 787
57 736
Index
100
110
116
120
Výrobní kapacita v tunách
179 912
180 364
180 364
180 364
Index
100
100,3
100,3
100,3
Využití kapacity
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Index
100
110
116
120
Zdroj: žádost
(114)
Objem výroby v posuzovaném období vzrostl o 20 %. Jelikož se spotřeba v Unii ve stejném období zvýšila pouze o 8 %, přebývající část výroby šla na vývoz.
(115)
Využití kapacity během období přezkumného šetření se zdá být nízké (32 % v období přezkumného šetření). Vykázaná kapacita, která je uvedena v tabulce výše, vychází z teoretické maximální kapacity na základě 3 směn za den, 6 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně, což je v souladu s běžnými postupy v tomto výrobním odvětví a s metodou použitou v předchozích řízeních. Ve skutečnosti však výrobní odvětví pracuje jen na 2 směny denně, 5 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně. Vykázaná kapacita proto nemusí nutně přesně odrážet skutečnou kapacitu v období přezkumného šetření.
(116)
Využití výrobní kapacity se během posuzovaného období mírně zvýšilo. Na vyšším využití kapacity o 20 procent se projevilo zvýšení objemu výroby v posuzovaném období.
4.4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(117)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
38 185
43 414
40 262
41 350
Index
100
114
105
109
Podíl na trhu
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Index
100
101
99
100
Zdroj: žádost
(118)
Objem prodeje na trhu Unie vzrostl v roce 2011 o 14 % ve srovnání s rokem 2010. Objem prodeje následně klesl na 41 350 tun, což představuje zvýšení o 9 % během posuzovaného období.
(119)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období víceméně neměnil.
4.4.2.3. Růst
(120)
V souladu s mírným růstem spotřeby v Unii během posuzovaného období (+ 8 %) prodej výrobců v Unii vzrostl o 9 %.
4.4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(121)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
1 064
1 022
979
957
Index
100
96
92
90
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
45
52
57
60
Index
100
114
126
134
Zdroj: žádost
(122)
V průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců postupně klesl o 10 %. V důsledku toho a spolu se zvýšením výroby produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla od roku 2010 do období přezkumného šetření o 34 %.
4.4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(123)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (EUR/t)
2 500 - 3 000
2 500 - 3 000
2 400 - 2 900
2 300 - 2 800
Index
100
100
98
94
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
3 500 - 4 000
3 300 - 3 800
3 400 - 3 900
3 300 - 3 800
Index
100
94
97
94
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(124)
V průběhu posuzovaného období klesly prodejní ceny v Unii o 6 %. Zatímco mezi lety 2010 a 2012 zůstaly ceny poměrně stabilní, k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
(125)
Kvůli fixním nákladům, které tvoří významnou část výrobních nákladů, měl růst výroby o 20 % během období přezkumného šetření za následek pokles jednotkových výrobních nákladů. Průměrná jednotková prodejní cena poklesla odpovídajícím způsobem.
4.4.3.2. Náklady práce
(126)
Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
45 000 - 50 000
50 000 - 55 000
51 000 - 56 000
52 000 - 57 000
Index
100
107
108
110
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(127)
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance měly během posuzovaného období stoupající trend. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostly průměrné náklady práce na zaměstnance o 10 %.
4.4.3.3. Zásoby
(128)
Úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka č. 10
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
5 500 - 6 000
5 000 - 5 500
5 600 - 6 100
6 000 - 6 500
Index
100
93
104
111
Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Index
100
79
83
87
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(129)
Konečný stav zásob nejprve v roce 2011 klesl o 7 % ve srovnání s rokem 2010 a následně v období přezkumného šetření se zvýšil o 11 % oproti roku 2010. Ve srovnání s úrovní výroby se konečný stav zásob snížil o 13 % mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření.
4.4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(130)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 11
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% z tržeb)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Index
100
118
151
133
Peněžní tok (EUR) (index)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investice (EUR) (index)
100
115
112
105
Návratnost investic
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Index
100
81
64
80
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(131)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodejů.
(132)
Během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značné ztráty. V roce 2010 zaznamenalo ztrátu - 20 %/- 15 %. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se ztráty snížily o 33 %, avšak výsledek v období přezkumného šetření zůstal negativní - 4 %/- 9 %. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok byl v roce 2010 pozitivní. V roce 2011 náhle klesl do záporných hodnot a záporný zůstal i v období přezkumného šetření.
(133)
Investice vykazovaly rostoucí trend. Ve srovnání s rokem 2010 se v roce 2011 zvýšily o 15 %, v roce 2012 o 12 % a nad úrovní roku 2010 zůstaly o 5 % i během období přezkumného šetření.
(134)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic. V roce 2010 činila - 25 %/- 20 %, poté poklesla na přibližně - 45 %/- 40 % a na této úrovni zůstala i v období přezkumného šetření.
4.4.3.5. Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(135)
Vzhledem k tomu, že během posuzovaného období dovoz z dotčených zemí významně klesl a byl zanedbatelný (viz výše tabulky č. 2 a č. 3), velikost dumpingového rozpětí nelze posoudit. S ohledem na hodnocení v 136. až 144. bodě odůvodnění však bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
4.5 Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(136)
V nařízení (ES) č. 1001/2008 Rada dospěla k závěru, že antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie zavedená v roce 2002 vedla pouze k částečnému zotavení výrobního odvětví Unie. (Kladný) vývoj ukazatelů újmy během posuzovaného období v předchozím přezkumu (leden 2002 - červen 2007) byl do značné míry výsledkem zvýšené poptávky v letech 2007 a 2008.
(137)
Po roce 2008 se ovšem situace výrobního odvětví Unie podstatně zhoršila (ve srovnání se stavem v roce 2007 a 2008). Tento vývoj byl z velké části důsledkem poklesu poptávky po roce 2008.
(138)
Některé ukazatele vykazují pozitivní vývoj od roku 2010. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se například zvýšila výroba v Unii o 20 %. Tento nárůst byl částečně způsoben zvýšením spotřeby v Unii, která ve stejném období vzrostla o 8 %. Růst výroby vedl k lepšímu využití kapacity, které se zvýšilo o více než 20 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie vzrostl o 9 %, což odpovídá zvýšení spotřeby v Unii, zatímco tržní podíl společností Unie se nezměnil. V důsledku snížení počtu zaměstnanců o 10 % se zvýšila také produktivita (o 34 %).
(139)
Využití kapacity však bylo nízké. To lze částečně vysvětlit skutečností, že stávající infrastruktura byla plánována na 3 směny za den, 6 dnů v týdnu, a podle toho byla vypočtena maximální kapacita. Během posuzovaného období však výrobní odvětví Unie pracovalo pouze na dvě směny denně a 5 dnů v týdnu.
(140)
Vzhledem k významnému podílu fixních nákladů ve výrobě zůstalo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ve značné ztrátě. Navzdory tomu, že finanční výsledky se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zlepšily o 30 %, byly ztráty během období přezkumného šetření stále vysoké (v rozmezí mezi - 14 % a - 9 %).
(141)
Tyto významné ztráty spolu vysokým záporným peněžním tokem jsou důležitými ukazateli, které svědčí o zranitelnosti výrobního odvětví Unie.
(142)
Je třeba poznamenat, že v nařízení Rady (EU) č. 78/2013, kterým byla uložena antidumpingová opatření proti dovozu dotčeného výrobku z Ruska a Turecka, bylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie se nachází v dramatické hospodářské situaci, v níž mu vzniká újma. V uvedeném řízení trvalo posuzované období od ledna 2008 do září 2011 a částečně se překrývá s posuzovaným obdobím v rámci současného šetření (14).
(143)
Opatření přijatá ve výše uvedeném nařízení měla podle všeho příznivý dopad, jelikož některé ukazatele újmy například výroba, využití kapacity, ziskovost, produktivita a spotřeba) naznačují pozitivní trend. Současné šetření však prokázalo, že výrobní odvětví Unie se z předchozího dumpingu plně nezotavilo.
(144)
Komise proto konstatuje, že výrobní odvětví Unie je zatím stále zranitelné a v některých ohledech zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat, pokud by plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci předchozích šetření.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
5.1 Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(145)
V 85. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(146)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je v současnosti zranitelné. I když v období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila, během posuzovaného období výrobní odvětví Unie nikdy nedosáhlo zisku.
(147)
Proto by obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí dále zhoršilo svízelnou situaci výrobního odvětví Unie. Tento dovoz má tendenci převzít podíl výrobního odvětví Unie na trhu Unie. To by vedlo k dalšímu snížení využití kapacity výrobního odvětví Unie, což je jedním ze zásadních činitelů, jež přispívají k negativním výsledkům výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(148)
Obnovení dumpingového dovozu by vyvolalo ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie, což by přispělo ke zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Unie.
(149)
Komise proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by vedlo se vší pravděpodobností k obnovení dumpingového dovozu z těchto zemí, což by mělo za následek tlak na snižování cen výrobního odvětví Unie, objemu jeho prodeje a jeho podílu na trhu a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho špatné hospodářské situace, v níž se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
6. ZÁJEM UNIE
(150)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vyplynulo z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, velkoobchodníků a uživatelů.
(151)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(152)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem a opatření byla zavedena již v roce 2002, analýza umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(153)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie opatření zachovat.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(154)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(155)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by pravděpodobný příliv značného objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí způsobil obnovení újmy. Tento příliv by pravděpodobně způsobil, kromě jiného, ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(156)
Komise tudíž uzavírá, že zachování antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení
(157)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření zřejmě nebude mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců a uživatelů v Unii. Žádný z dovozců nebo uživatelů při současném šetření nespolupracoval. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření tyto skupiny značně postihla, lze dovodit, že zachování opatření nebude mít na dovozce a uživatele v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
6.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(158)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že uložení prozatímních opatření na PT pocházejících z Korejské republiky a Malajsie není v zájmu Unie.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(159)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých potrubních tvarovek pocházejících z Korejské republiky a Malajsie měla být zachována.
(160)
Nicméně jak dokazuje toto šetření, celková situace výrobního odvětví Unie se postupně zlepšuje a zdá se, že uložení konečných antidumpingových opatření proti dovozu téhož výrobku z Ruska a Turecka v roce 2013 (viz 5. bod odůvodnění) má další pozitivní účinek na situaci výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno v 143. bodě odůvodnění. Proto se usuzuje, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by kratší než pětileté období mohlo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie.
(161)
Kromě toho nelze situaci výrobního odvětví Unie a analýzu újmy posuzovat pouze s ohledem na (potenciální) dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie, protože situaci výrobního odvětví Unie ovlivňuje jiný dovoz a opatření proti tomuto dovozu, zejména výše uvedená opatření proti Rusku a Turecku.
(162)
Proto se má za to, že vzhledem ke konkrétním okolnostem daného případu by se opatření neměla výjimečně prodloužit na celé pětileté období, jak stanoví základní nařízení, ale jejich platnost by měla skončit ve stejné době jako platnost konečných opatření na dovoz z Turecka a zejména z Ruska. Toto sladění doby trvání opatření by umožnilo ucelené a soudržné přezkoumání účinků možných dumpingových praktik na výrobní odvětví Unie, pokud by takový přezkum byl v budoucnu nutný.
(163)
Tato opatření, která jsou v současné době uplatňována vůči dovozu PT z Ruska a Turecka, mají skončit dne 29. ledna 2018. Konečná antidumpingová opatření proti dovozu PT pocházejících z Koreje a Malajsie by tedy měla být odpovídajícím způsobem sladěna a jejich platnost by tudíž měla skončit téhož dne.
(164)
Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo souhlasí s tím, aby navrhované datum ukončení platnosti umožnilo v budoucnosti společné přezkumné řízení, pokud by o něj bylo požádáno, a tedy i komplexní analýzu dumpingu a újmy, jež by se týkala dovozu z několika zemí. Uvedlo však, že po období přezkumného šetření výrazně vzrostl celkový dovoz dotčeného výrobku ze všech zemí, zatímco průměrná cena těchto dovozů spadla prudce dolů. Tento vývoj po skončení období přezkumného šetření prý vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie a proto již neexistují podmínky pro uložení konečných antidumpingových opatření na dobu kratší než pět let.
(165)
Komise podotýká, že tento údajný vývoj po skončení období přezkumného šetření (tj. vyšší dovoz za nižší ceny) vychází z veřejně dostupných údajů Eurostatu, které zahrnují druhy výrobků, jež nejsou předmětem současného šetření. Statistiky o dovozu po skončení období přezkumného šetření, které má Komise k dispozici a které se týkají pouze dotčeného výrobku, však naznačují, že dovoz po období přezkumného šetření klesl o 10 % až 15 %, ačkoli průměrná cena tohoto dovozu klesla také (o 15 % až 20 %). Komise se domnívá, že vývoj dovozu dotčeného výrobku po období přezkumného šetření vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další doklady týkající se situace výrobního odvětví Unie, nezpůsobuje neplatnost závěrů Komise o vhodné době pro uložení konečných antidumpingových opatření (viz 160. až 163. bod odůvodnění). Toto tvrzení se proto zamítá.
(166)
Z uvedeného tedy vyplývá, že s ohledem na závěry ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy by platná antidumpingová opatření použitelná na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie, potvrzená nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010, měla být zachována do 29. ledna 2018.
(167)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě nerezavějící oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Korejské republiky a Malajsie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (%)
Kódy TARIC
Malajsie
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Všechny ostatní společnosti
75,0
A999
Korejská republika
Všechny společnosti
44,0
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Jeho platnost končí dnem 29. ledna 2018.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2014.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 1283/2014 DA COMISSÃO
de 2 de dezembro de 2014
que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de determinados acessórios para tubos, de ferro ou de aço, originários da República da Coreia e da Malásia, na sequência de um reexame da caducidade ao abrigo do artigo 11.o, n.o 2, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1), nomeadamente o artigo 11.o, n.o 2,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Medidas em vigor
(1)
As medidas anti-dumping em vigor sobre as importações de determinados acessórios para tubos («AT» ou «produto em causa») originários da República da Coreia e da Malásia («países em causa») foram inicialmente instituídas pelo Regulamento (CE) n.o 1514/2002 do Conselho (2) («medidas iniciais»).
(2)
Os direitos anti-dumping em vigor para a Malásia são de 75 %, exceto para as empresas Anggerik Laksana Sdn Bhd e Pantech Steel Industries Sdn Bhd, que estão sujeitas a um direito anti-dumping de 59,2 % e 49,9 %, respetivamente. Quanto à República da Coreia, o direito é de 44 % para todas as empresas.
(3)
Pelo Regulamento (CE) n.o 1001/2008 do Conselho (3), com a última redação que lhe foi dada pelo Regulamento (UE) n.o 363/2010 do Conselho (4), foram mantidas as medidas iniciais («medidas em vigor»).
1.2. Medidas em vigor relativamente a outros países terceiros
(4)
Fora do âmbito de aplicação do presente processo, vigoram atualmente medidas anti-dumping aplicáveis ao produto em causa sobre exportações provenientes da República Popular da China e da Tailândia (5). As medidas aplicáveis ao produto em causa originário da China foram alargadas às importações do mesmo produto expedido de Taiwan (6), da Indonésia (7), do Sri Lanca (8) e das Filipinas (9). Em 3 de setembro de 2014, a Comissão deu início a um reexame da caducidade ao abrigo do artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, referente às importações de AT provenientes da República Popular da China, tornado extensivo a Taiwan, à Indonésia, ao Sri Lanca e às Filipinas. Foi publicado um aviso de início no Jornal Oficial da União Europeia (10). As medidas anti-dumping sobre as exportações provenientes da Tailândia caducaram.
(5)
Em janeiro de 2013, foram instituídas medidas sobre as importações do produto em causa originário da Rússia e da Turquia (11).
1.3. Início de um reexame da caducidade
(6)
Em 8 de fevereiro de 2013, a Comissão Europeia («Comissão») publicou um aviso de caducidade iminente (12) das medidas anti-dumping em vigor sobre os AT originários da República da Coreia e da Malásia.
(7)
Em 26 de junho de 2013, a Comissão recebeu um pedido de início de um reexame da caducidade dessas medidas, ao abrigo do artigo 11.o, n.o 2, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009 («regulamento de base»).
(8)
O pedido foi apresentado pelo Comité de Defesa da Indústria de Acessórios para Tubos de Aço da União Europeia («requerente»), em nome de produtores que representam mais de 40 % da produção total da União do produto em causa.
(9)
O pedido baseou-se na probabilidade de a caducidade das medidas dar origem a uma reincidência do dumping e do prejuízo para a indústria da União.
(10)
Em 15 de outubro de 2013, a Comissão deu início a um reexame da caducidade ao abrigo do artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base. Foi publicado um aviso de início no Jornal Oficial da União Europeia (13).
1.4. Partes interessadas
(11)
No aviso de início, a Comissão convidou as partes interessadas a contactá-la a fim de participarem no inquérito de reexame. A Comissão informou especificamente o requerente, os outros produtores da União, utilizadores e importadores conhecidos, produtores-exportadores da República da Coreia e da Malásia, bem como as autoridades da Coreia e da Malásia do início do reexame da caducidade e convidou-os a colaborar.
(12)
Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem observações sobre o início do reexame e de solicitarem uma audição à Comissão e/ou ao Conselheiro Auditor em matéria de processos comerciais.
1.4.1. Amostragem
(13)
No aviso de início, a Comissão indicou que poderia vir a constituir uma amostra de produtores da União, de importadores e de produtores-exportadores coreanos, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base.
a) Amostra de produtores da União
(14)
No aviso de início, a Comissão anunciou que tinha selecionado provisoriamente uma amostra de produtores da União, tendo convidado as partes interessadas a fazerem as suas observações. A amostra foi selecionada com base nos volumes de produção e de vendas do produto similar durante o período de inquérito de reexame («PIR») na União, garantindo simultaneamente uma distribuição geográfica, e era constituída por quatro produtores da União ou grupos de produtores da União (cinco empresas individuais) localizados na Alemanha, França, Itália, Roménia e Áustria. Não foram recebidas quaisquer observações e as empresas selecionadas provisoriamente constituíram a amostra final.
(15)
No entanto, após o início do processo, a Comissão teve de excluir da amostra dois produtores da União, devido a falta de colaboração. As duas restantes empresas/grupos de empresas (três empresas individuais) representam 49 % da produção da União e 45 % das vendas da União e têm instalações de produção em três países diferentes. Por conseguinte, a amostra assim alterada continuou a ser considerada como representativa da indústria da União.
b) Amostra de importadores
(16)
Para decidir se seria necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar uma amostra, a Comissão convidou os importadores independentes a fornecer as informações especificadas no aviso de início. Todavia, nenhum importador colaborou no inquérito.
c) Amostra de produtores-exportadores da República da Coreia
(17)
Para decidir se seria necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar uma amostra, a Comissão convidou todos os produtores-exportadores coreanos a fornecerem as informações especificadas no aviso de início. Além disso, a Comissão solicitou à Missão da República da Coreia junto da União Europeia que identificasse e/ou contactasse outros eventuais produtores-exportadores que pudessem estar interessados em participar no inquérito.
(18)
Dois produtores-exportadores coreanos facultaram a informação solicitada mas apenas um aceitou colaborar e concordou em ser incluído na amostra. Decidiu-se, assim, que não era necessário recorrer à amostragem em relação aos produtores-exportadores coreanos.
d) Produtores-exportadores da Malásia
(19)
Tendo em conta o número reduzido de produtores-exportadores malaios conhecidos, a Comissão não previu o recurso à amostragem no aviso de início.
(20)
A Comissão convidou todos os produtores-exportadores a darem-se a conhecer no prazo de 15 dias a contar da data de publicação do aviso de início. Solicitou também à Missão da Malásia junto da União Europeia que identificasse e/ou contactasse outros eventuais produtores-exportadores que pudessem estar interessados em participar no inquérito.
1.4.2. Respostas ao questionário
(21)
A Comissão enviou questionários a todas as empresas da União incluídas na amostra, à empresa coreana que colaborou no inquérito e a todos os produtores-exportadores malaios conhecidos.
(22)
Um produtor da União não respondeu ao questionário e um outro apresentou apenas uma resposta parcial e não respondeu a uma carta que lhe foi endereçada solicitando esclarecimentos. Estes dois produtores da União foram posteriormente excluídos da amostra (ver considerando 15). Um produtor-exportador coreano respondeu ao questionário. Nenhum dos produtores-exportadores malaios respondeu ao questionário.
1.4.3. Visitas de verificação
(23)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para determinar a probabilidade de reincidência do dumping e do prejuízo resultante, e para avaliar se a instituição de medidas seria contra o interesse da União. Foram efetuadas visitas de verificação em conformidade com o artigo 16.o do regulamento de base, às instalações das seguintes empresas:
Produtores da União:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Áustria, e a empresa coligada Siekman Fittings, Lohne, Alemanha,
-
Vallourec Fittings S.A., França.
Produtores-exportadores da República da Coreia:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Período de inquérito de reexame e período considerado
(24)
O inquérito sobre a probabilidade de reincidência do dumping abrangeu o período compreendido entre 1 de outubro de 2012 e 30 de setembro de 2013 («período de inquérito do reexame» ou «PIR»).
(25)
O exame das tendências pertinentes para a avaliação da probabilidade de continuação ou reincidência do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de janeiro de 2010 e o final do período de inquérito de reexame («período considerado»).
1.6. Divulgação
(26)
Em 12 de setembro de 2014, a Comissão comunicou a todas as partes interessadas os factos e as considerações essenciais com base nos quais tencionava manter as medidas anti-dumping em vigor, e convidou todas as partes interessadas a apresentarem as suas observações. As observações apresentadas pelas partes interessadas foram examinadas pela Comissão, que as tomou em conta sempre que tal se afigurou adequado.
2. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
2.1. Produto em causa
(27)
O produto objeto de reexame são os acessórios para tubos (com exceção dos acessórios moldados por fundição, dos flanges e dos acessórios roscados), de ferro ou de aço (não incluindo o aço inoxidável), cujo maior diâmetro exterior não excede 609,6 mm, do tipo utilizado para soldar topo a topo ou para outros fins, originários da República da Coreia e da Malásia, atualmente classificados nos códigos NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 e ex 7307 99 80 («produto em causa» ou «AT»).
2.2. Produto similar
(28)
O inquérito de reexame confirmou que, tal como no inquérito inicial, os AT produzidos nos países em causa, vendidos no mercado interno e/ou exportados para a União e/ou outros mercados de exportação, têm as mesmas características físicas, técnicas e químicas de base, bem como as mesmas utilizações finais, que os produtos vendidos na União pela indústria da União.
(29)
Por conseguinte, a Comissão decidiu que estes produtos devem ser considerados produtos similares na aceção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
3. PROBABILIDADE DE REINCIDÊNCIA DO DUMPING
(30)
Em conformidade com o artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, a Comissão averiguou se a caducidade das medidas em vigor poderia conduzir a uma reincidência do dumping por parte dos países em causa.
3.1. República da Coreia
3.1.1. Observações preliminares
(31)
Um dos maiores produtores coreanos de AT, a empresa TK Corporation, colaborou no inquérito. Esta empresa colaborante representou 25 %-40 % das exportações coreanas de AT (por razões de confidencialidade não se faculta o valor exato). A TK Corporation enviou à Comissão uma resposta ao questionário, incluindo dados sobre as vendas no mercado interno e de exportação e o custo de produção. A Comissão considerou que a análise do dumping coreano durante o PIR e partes da análise de reincidência podiam basear-se nos dados dessa empresa, tendo em conta a sua parte nas exportações coreanas de AT. Verificaram-se as respostas da TK Corporation.
3.1.2. Importações objeto de dumping durante o PIR
(32)
No PIR, a União apenas importou volumes pouco significativos de AT (menos de 50 toneladas) provenientes da Coreia. Algumas destas vendas foram efetuadas pelo único produtor-exportador que colaborou, a TK Corporation. É evidente que estas quantidades não foram representativas, uma vez que constituíam menos de 0,1 % da produção da TK Corporation. Além disso, não era evidente se tinham sido pagos direitos anti-dumping sobre as importações provenientes da TK Corporation, o que suscita dúvidas quanto à sua entrada efetiva no território aduaneiro da União. Por outro lado, estas vendas destinavam-se a três projetos especiais com as suas próprias especificações para acessórios (sendo, por conseguinte, vendas não representativas) e foram efetuadas como um «pacote» com outros acessórios (sobretudo aço inoxidável). Pelas razões acima expostas, não foi possível levar a cabo qualquer análise significativa do dumping com base nas importações, na União, de AT provenientes da TK Corporation, durante o PIR.
(33)
Na sequência da divulgação, a TK Corporation alegou que a Comissão devia ter baseado a sua análise de dumping sobre as vendas de exportação da empresa na União, pelas seguintes razões: i) as suas vendas de exportação para a União durante o PIR foram significativas e, por conseguinte, representativas, uma vez que consistiram em «nada menos do que 26 faturas com 282 transações individuais, apesar dos direitos em vigor»; ii) na ausência de clareza no que diz respeito ao pagamento do direito anti-dumping, algumas das vendas (destinadas a um projeto offshore) não estariam sujeitas ao direito anti-dumping, ao passo que em relação a outras vendas que ocorreram durante o PIR os direitos anti-dumping por vezes não foram pagos pelos importadores em consequência de erros de classificação desses produtos, motivo pelo qual os importadores não se aperceberam da necessidade de pagar direitos anti-dumping; entretanto, os importadores foram informados do erro e pagaram os direitos anti-dumping com efeitos retroativos; e iii) as condições para as vendas de exportação para a União foram normais pois não se aplicaram prazos de entrega curtos, nem se praticaram preços sujeitos a compensação cruzada.
(34)
Estas observações foram devidamente analisadas. A TK Corporation não contestou o baixo nível das suas vendas de exportação para a União, quer em termos absolutos, quer quando comparadas com a produção total da empresa do produto similar (menos de 0,1 %). A Comissão reitera que este volume muito reduzido, tanto em termos relativos como absolutos, não pode ser considerado como representativo.
(35)
Acresce que a Comissão não pôde, com base nos documentos facultados, determinar qual a parte das alegadas vendas na União da TK Corporation que tinha acabado por ser devidamente classificada e importada e, por outro lado, também não conseguiu verificar a alegação segundo a qual os preços não teriam sido objeto de compensação cruzada, pelo que não a pôde aceitar, já que os documentos justificativos só foram disponibilizados após a visita de verificação. De qualquer modo, no que diz respeito a ambas as questões, atendendo à conclusão da análise no considerando 34, não há necessidade de a Comissão fazer uma determinação final, pois mesmo o total do volume de vendas na União comunicado pela TK Corporation não pode ser considerado suficientemente representativo.
(36)
A Comissão confirma, por conseguinte, que as vendas na União da TK Corporation durante o PIR não podem ser utilizadas para uma análise de dumping significativa no âmbito do presente inquérito de reexame da caducidade.
3.1.3. Elementos de prova que apontam para a probabilidade de reincidência do dumping
(37)
A Comissão analisou a probabilidade de reincidência do dumping, caso as medidas viessem a caducar. Neste contexto, analisaram-se os seguintes elementos: preço de exportação para outros destinos, capacidade de produção e capacidade não utilizada na Coreia, bem como atratividade do mercado da União.
3.1.3.1. Exportações provenientes da Coreia para outros destinos
(38)
Devido ao reduzido volume de importações de AT da Coreia para a União e à falta de fiabilidade dos preços de venda (considerandos 32 a 36), a Comissão concluiu que deveriam ser utilizados dados relativos às vendas de AT da Coreia para outros países para avaliar a provável evolução futura dos preços de exportação para a União, caso as medidas viessem a caducar.
(39)
Considerou-se adequado começar por analisar as vendas da Coreia para os Estados Unidos da América («EUA»), uma vez que, ao contrário de qualquer outro destino de exportação da Coreia, esse mercado tem uma dimensão semelhante ao mercado da União, com muitos produtores internos mas simultaneamente uma grande proporção de importações e taxas de importação pouco elevadas, o que o torna um mercado muito competitivo. Os EUA constituem também o principal destino das exportações provenientes da Coreia em geral e da TK Corporation em particular.
(40)
Durante o inquérito analisaram-se igualmente todas as outras vendas de exportação de AT da Coreia.
(41)
Efetuaram-se cálculos de dumping relativamente às vendas norte-americanas e às vendas para todos os outros destinos de exportação (excluindo a União pelas razões mencionadas nos considerandos 32 a 36).
a) Valor normal
(42)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 1, do regulamento de base, o valor normal para a TK Corporation foi estabelecido com base nos preços pagos ou a pagar, no decurso de operações comerciais normais, por clientes independentes no mercado interno, quando tal foi possível.
(43)
Para os tipos do produto que não permitiram esta metodologia, o valor normal foi calculado em conformidade com o artigo 2.o, n.o 3, do regulamento de base.
(44)
Este cálculo foi efetuado com base no custo efetivo de produção da TK Corporation, tal como indicado na resposta ao questionário, a saber, o custo real de produção e os VAG e o lucro efetivos, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 6, do regulamento de base.
b) Preço de exportação
(45)
Tal como explicado nos considerandos 32 a 36, as vendas da TK Corporation na União não puderam ser utilizadas para o cálculo do dumping, pelo que os preços de exportação se basearam nas suas exportações para mercados de países terceiros.
(46)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 9, do regulamento de base, o preço de exportação da TK Corporation para outros países foi ajustado para o estádio à saída da fábrica, tendo em conta, sempre que adequado, as despesas relativas, designadamente, ao transporte, aos direitos e aos impostos.
c) Comparação e ajustamentos
(47)
O valor normal médio ponderado foi comparado com o preço de exportação médio ponderado de AT, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 11, do regulamento de base, ambos no estádio à saída da fábrica.
(48)
Para assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, foram tidas em conta as diferenças de fatores suscetíveis de afetar os preços e a comparabilidade dos preços, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. A este respeito, procedeu-se a ajustamentos relativamente ao frete interno e marítimo, aos seguros, à movimentação, à carga e aos custos acessórios.
(49)
Para diferenciar os vários tipos do produto em causa, a metodologia do número de controlo do produto (NCP) original para captar tipos do produto previu um sistema de 11 dígitos. Os cálculos referentes ao dumping foram efetuados utilizando uma estrutura NCP ligeiramente reduzida de sete dígitos. Os campos referentes à norma de especificação e à classificação da qualidade do material foram substituídos por um critério simplificado que diferencia produtos de aço-carbono e aço ligado. Procedeu-se a esta simplificação porque se verificou que pouca diferença existia entre as especificações normalizadas (como ANSI ou EN) e que os sistemas de classificação da qualidade do material seguiam a norma utilizada. Por conseguinte, o sistema simplificado aumentou o nível de correspondência para efeitos dos cálculos de dumping (e prejuízo) para milhares de NCP, sem distorcer o resultado do cálculo propriamente dito.
(50)
A TK Corporation solicitou à Comissão que aumentasse para 16 dígitos o sistema NCP original, mas o pedido foi rejeitado dado que o sistema utilizado conseguia já classificar de forma eficiente o produto em causa. Por outro lado, importa salientar que era óbvio que as margens de dumping (e de prejuízo) calculadas não se alterariam de forma significativa quer se baseassem em 7, 11 ou 16 dígitos, porque os preços médios vendidos pela TK Corporation nos diferentes mercados variam substancialmente.
(51)
Levantou-se uma segunda questão quanto ao método de avaliação dos volumes a utilizar para o cálculo do dumping. A TK Corporation alega que, uma vez que nas suas faturas de venda, nas suas orientações de preços destinadas aos clientes (potenciais) e na sua contabilidade se utilizam «peças» para registar a quantidade, então nos cálculos também se deviam utilizar peças como unidade de medida. O questionário pedia a quantidade, em peso, mas, para algumas das suas vendas, a TK Corporation respondeu em peças. Para essas vendas, a conversão de peças em peso foi facultada pela TK Corporation como parte do processo de pedido de esclarecimentos. A Comissão decidiu que o peso constituía a melhor metodologia pelos seguintes motivos:
-
utilizar peças como unidade de medida poderia conduzir a distorções no que diz respeito ao preço médio por unidade, já que as peças não refletem o peso por peça, que é um importante fator dos custos (e, por conseguinte, dos preços) do produto em causa,
-
o peso é necessário para os cálculos do prejuízo, uma vez que esta é a metodologia utilizada pelos produtores da União e seria incongruente utilizar diferentes metodologias nos cálculos de dumping e de prejuízo (subcotação dos preços), e
-
os dados das estâncias aduaneiras da União, bem como as estatísticas de exportação coreanas, são registados por peso para o produto em causa.
(52)
Além disso, importa salientar que, de um modo geral, as margens de dumping calculadas parecem não ter sofrido uma alteração significativa caso se baseassem em peças, devido às importantes diferenças constatadas nos preços médios vendidos pela TK Corporation nos vários mercados.
(53)
Na sequência da divulgação, a TK Corporation reiterou a observação de que a Comissão deveria ter utilizado peças e não peso nos seus cálculos de dumping. Um dos argumentos apresentados foi o de que as vendas da TK Corporation e os dados relativos aos custos são expressos em peças, pelo que a conversão para peso teria provocado distorções nos cálculos da margem de dumping.
(54)
No que se refere à comparabilidade com a indústria da União, a TK Corporation observou que a Comissão não calculou uma margem de prejuízo, e que para a margem de dumping não seria necessária qualquer comparação com os dados relativos a custo e vendas da indústria da União. A empresa defendeu ainda que a unidade de medida utilizada nas transações, também pela indústria da União, seria a peça e não o quilograma ou a tonelada.
(55)
Por último, a TK Corporation não entendeu a relevância do facto de os dados das estâncias aduaneiras da União e das estatísticas de exportação coreanas serem registados por peso.
(56)
Estas observações foram devidamente analisadas. Em primeiro lugar, importa assinalar que a TK Corporation não apresentou um cálculo de dumping «alternativo» por peça. Com efeito, embora tenha alegado que com um «cálculo por peça» se teria obtido um resultado mais exato, não o demonstrou efetivamente. A Comissão reitera que as margens de dumping calculadas são substanciais e, como explicado no considerando 52, não foram constatadas diferenças significativas entre as margens de dumping calculadas com base no peso e as calculadas com base em peças. Por outras palavras, é incontestável que, independentemente do método utilizado, determinar-se-iam margens de dumping apreciáveis. Importa ainda recordar que a conversão de peças para peso nos dados relativos a vendas e a custos da TK Corporation foi feita pela própria empresa, utilizando a sua própria metodologia. Além disso, o catálogo da empresa, disponível no seu sítio web, prevê para cada tipo de acessório o peso aproximado.
(57)
As transações efetuadas pela indústria da União são expressas em peso e em peças, como o comprovam as faturas verificadas pela Comissão. Para além da faturação, o peso é a metodologia utilizada para a determinação da capacidade, do volume de produção e dos custos de produção - não só na União, mas em todo o mundo e também na Coreia. As matérias-primas, o principal elemento dos custos de produção do produto em causa, são adquiridas em toneladas. São também calculados com base no peso outros fatores, como o consumo de energia, mão-de-obra e despesas de transporte. A indústria da União também determina os descontos feitos a clientes no final do ano com base no volume (em toneladas) adquirido pelo cliente, e não no número de peças. Por outro lado, as margens de subcotação tinham de ser (e têm sido - ver considerandos 98 a 105) calculadas neste reexame da caducidade e, por conseguinte, é incorreto o argumento de que os dados da Coreia e da indústria da União não teriam de ser comparados, como sugerido na alegação resumida no considerando 54.
(58)
As estatísticas a nível mundial recolhidas e utilizadas como parte do inquérito, incluindo as estatísticas de exportação da Coreia e as estatísticas aduaneiras da União, só foram expressas em peso. Foram utilizadas, nomeadamente, para analisar as exportações coreanas do produto em causa para a União e para países terceiros. Para determinar a parte da TK Corporation neste contexto e verificar os seus volumes de vendas para a União, tal como comunicados na sua resposta ao questionário, foi necessário converter os dados da empresa em peso, pois não teria sido possível converter as estatísticas das exportações da Coreia e as estatísticas aduaneiras da União em peças.
(59)
Por último, refira-se que, nos inquéritos anteriores (como o inquérito que conduziu às medidas iniciais e o primeiro reexame da caducidade que conduziu às medidas em vigor), bem como nos mais recentes inquéritos referentes ao mesmo produto proveniente da Rússia e da Turquia, utilizou-se igualmente a metodologia baseada no peso.
(60)
Tendo em conta o que precede, a Comissão confirma que deve ser rejeitada a alegação de que os cálculos deveriam ter sido efetuados com base em peças.
d) Dumping durante o PIR
(61)
As margens de dumping calculadas para a TK Corporation foram de 46 % e 27 %, consoante o destino da exportação.
3.1.3.2. Capacidade de produção coreana
(62)
No que diz respeito à totalidade da capacidade de produção e da capacidade não utilizada da Coreia, a Comissão não obteve, no inquérito, informações de qualquer dos produtores coreanos, com exceção da TK Corporation. A Comissão ateve-se, assim, ao artigo 18.o do regulamento de base para tirar conclusões nesta matéria, e as informações de que dispõe são as informações verificadas fornecidas pela TK Corporation, que diziam apenas respeito a esta empresa, bem como as informações à escala nacional incluídas no pedido de reexame da caducidade.
(63)
A capacidade não utilizada comunicada pela TK Corporation foi devidamente verificada. Extrapolando a capacidade não utilizada comunicada pela TK Corporation durante o PIR com base na sua parte do total dos volumes de exportação da Coreia, a Comissão calculou que a capacidade não utilizada total na Coreia elevar-se-ia a pelo menos 15 000 toneladas, que representam cerca de 25 % do consumo total da União. Relativamente a esse cálculo, todavia, importa salientar que os volumes de produção, em comparação com a capacidade de produção, são muito específicos a esta empresa e, além disso, embora a TK Corporation seja um dos maiores produtores do produto similar na Coreia, é apenas um entre muitos e certamente não o dominante. Por conseguinte, a Comissão comparou esta conclusão com as informações incluídas no pedido.
(64)
As informações sobre a capacidade não utilizada disponibilizadas no pedido basearam-se numa estimativa das capacidades e da produção relativamente a todos os produtores coreanos identificados pelo requerente. No que respeita à capacidade de produção, para os três maiores produtores foram utilizados os dados de acesso público. Para os outros produtores coreanos (bastante mais pequenos), esses dados não se encontravam no domínio público pelo que o requerente utilizou outros métodos razoáveis para estimar a respetiva capacidade de produção. O requerente estimou ainda um determinado nível de consumo interno coreano e considerou tanto as importações na Coreia como as exportações da Coreia para avaliar a capacidade não utilizada. Para o cálculo da capacidade de produção e da capacidade não utilizada foram efetuadas as deduções adequadas para ter em conta a produção de outros tipos do produto que não fazem parte do âmbito do produto. Todas estas informações no seu conjunto foram tidas como mais completas e determinantes do que as informações referidas no considerando 63. Não foram recebidas observações que contradissessem estes valores. Nesta base, utilizando os dados disponíveis, a capacidade não utilizada na Coreia é estimada em 119 300 toneladas, o que representa, por si só, duas vezes a dimensão do mercado da União no PIR.
3.1.3.3. Atratividade do mercado da União
(65)
Recorde-se que os AT são utilizados principalmente na indústria do petróleo e do gás, na construção, na produção de energia, na construção naval e em instalações industriais. Nenhum dos factos disponíveis aponta para um forte crescimento ou declínio destes setores na Coreia, logo, considera-se que o mercado interno coreano de AT manter-se-á relativamente estável nos próximos anos, sem oferecer possibilidades de expansão substanciais para os AT coreanos. Para além da Coreia, os principais mercados de exportação para estas indústrias são a União, os EUA, os países do Médio Oriente e do Sudeste Asiático. Nenhuma das informações recolhidas durante o inquérito sugere que a procura em qualquer desses mercados se venha a reduzir ou a aumentar de forma significativa nos próximos anos.
(66)
As exportações coreanas para os EUA, os países do Médio Oriente e do Sudeste Asiático registam já níveis elevados pelo que estes mercados não têm um forte potencial de crescimento para a indústria coreana. Recorde-se igualmente que se estabeleceu a existência de um dumping significativo de 46 % em relação às exportações coreanas para os EUA. O mercado da União é um dos maiores mercados mundiais, sendo, assim, um mercado atrativo em termos de crescimento caso as medidas venham a ser revogadas, pois, até à data, ainda não foi totalmente explorado pelos produtores-exportadores coreanos, devido às medidas em vigor.
(67)
Em termos de dimensão e condições de mercado, os mercados dos EUA e da União são similares. Em ambos se regista um grande número de produtores no mercado interno e as importações detêm uma apreciável parte de mercado. O inquérito revelou que o preço médio de venda no mercado da União (tendo em conta todas as vendas dos produtores da União bem como todas as vendas de importação na União) é de 2 600 euros/tonelada. O preço médio de mercado da União é pois, semelhante ao preço médio que os produtores-exportadores coreanos obtêm no mercado dos EUA (2 700 euros/tonelada), com a diferença de que não está sujeito a medidas anti-dumping nos EUA. Se as atuais vendas coreanas para a União são marginais, tal deve-se, provavelmente, às medidas em vigor sobre o produto em causa. Recorde-se que, durante o PIR, os EUA foram o maior mercado de exportação para os exportadores coreanos, o que demonstra que a União seria um mercado atrativo para os exportadores coreanos e que, se os direitos fossem revogados, seria provável que o mercado da União atraísse grandes volumes semelhantes aos do mercado dos EUA. Durante o PIR, os AT coreanos representaram 20 %-25 % de todas as importações de AT nos EUA, e entre 10 % e 15 % de parte de mercado do mercado norte-americano de AT na totalidade (os números exatos não são facultados por razões de confidencialidade). Por outras palavras, os produtores coreanos utilizarão provavelmente a capacidade não utilizada disponível, como descrita no considerando 64, para entrar de novo no mercado da União, caso as medidas venham a ser revogadas.
(68)
Como se refere no considerando 39, com exceção dos EUA, não existe um segundo destino para as exportações coreanas que possa ser utilizado com fiabilidade na análise da evolução do mercado da União na eventualidade de as medidas caducarem. Por conseguinte, agrupar todas as vendas de exportação para outros destinos que não a União ou os EUA na presente análise não irá resultar em preços médios fiáveis, tendo em conta as diferentes circunstâncias aplicáveis a todos estes mercados individuais (muito mais pequenos). Tendo em conta as limitações desta análise, como acima se descreve, e a falta de um potencial de crescimento significativo destes «outros mercados» num futuro próximo, não é, contudo, de esperar que venham a absorver importações suplementares apreciáveis provenientes da Coreia.
3.1.3.4. Conclusão sobre a probabilidade de reincidência de dumping
(69)
Tendo em conta o que precede, é provável que se verifique uma reincidência do dumping, caso as medidas venham a caducar. O inquérito revelou que as vendas de AT da Coreia para os EUA e para outros países terceiros foram exportações a preços de dumping, com margens de dumping de 46 % e 27 %, respetivamente.
(70)
Acrescente-se que a capacidade coreana não utilizada é significativa em comparação com o consumo da União durante o PIR. Se essa capacidade for utilizada para exportar para a União e para concorrer, em termos de preço, com os produtores da União ou, também em termos de preço, com as grandes importações provenientes de países terceiros, existe, então, uma forte probabilidade de que as referidas exportações sejam efetuadas a preços de dumping.
3.2. Malásia
3.2.1. Observações preliminares
(71)
Na ausência de colaboração de qualquer produtor-exportador da Malásia, a análise global teve de basear-se em informações à disposição da Comissão, provenientes de outras fontes. A este respeito, e em conformidade com o disposto no artigo 18.o do regulamento de base, a Comissão examinou as diferentes fontes estatísticas. As estatísticas de importação recolhidas em conformidade com o artigo 14.o, n.o 6, do regulamento de base («base de dados do artigo 14.o, n.o 6») constituem as melhores informações disponíveis para estabelecer as quantidades e os preços de importação para o mercado da União. Não foram utilizadas outras fontes, como o Eurostat, porque não foi possível separar o produto em causa dos outros produtos utilizando igualmente o código de 8 dígitos.
3.2.2. Importações objeto de dumping durante o PIR
(72)
A base de dados do artigo 14.o, n.o 6, demonstrou que não existiram importações provenientes da Malásia para o mercado da União. Concluiu-se, por conseguinte, que não tinha havido continuação do dumping durante o PIR causado pelas exportações provenientes da Malásia.
3.2.3. Elementos de prova que apontam para a probabilidade de reincidência do dumping
(73)
A Comissão analisou a probabilidade de reincidência do dumping, caso as medidas viessem a caducar. Neste contexto, analisaram-se os seguintes elementos: preço de exportação para outros destinos, capacidade de produção e capacidade não utilizada na Malásia, bem como atratividade do mercado da União.
3.2.3.1. Exportações provenientes da Malásia para outros destinos
(74)
Devido à ausência de importações, no mercado da União, de AT provenientes da Malásia, a Comissão recorreu a dados de outro país. Os EUA foram considerados um país apropriado, visto terem um mercado de dimensão semelhante ao mercado da União, com muitos produtores internos mas simultaneamente uma grande proporção de importações, o que o torna um mercado muito competitivo. Os EUA são, de longe, o mais importante destino das exportações provenientes da Malásia, tendo representado, durante o PIR, 87 % das exportações provenientes da Malásia. Esta abordagem é idêntica à que foi aplicada no inquérito anterior em relação à Malásia e na avaliação da «probabilidade de reincidência do prejuízo».
a) Valor normal
(75)
Na ausência de colaboração por parte dos produtores-exportadores malaios, o valor normal foi estabelecido, em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base, com base nos dados constantes do pedido de reexame, ou seja, o custo estimado de fabrico, ao qual foi acrescentado 6 % para os VAG e lucros, expresso em percentagem dos custos à saída da fábrica. Considera-se que a percentagem acima referida é prudente, o que foi corroborado pelo facto de o valor real para o único produtor que colaborou no presente processo (TK Corporation, Coreia) ter sido bastante superior a 6 %.
b) Preço de exportação
(76)
Em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base, e na ausência de colaboração por parte dos produtores-exportadores malaios, o preço de exportação foi calculado utilizando os preços de exportação malaios do produto em causa para os EUA, obtidos a partir das estatísticas de importação deste país.
c) Comparação
(77)
O valor normal médio ponderado foi comparado com o preço de exportação médio ponderado dos AT, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 11, do regulamento de base, ambos no estádio à saída da fábrica.
(78)
Para assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, foram tidas em conta as diferenças de fatores suscetíveis de afetar os preços e a comparabilidade dos preços, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. A esse respeito, a percentagem de VAG e do lucro, mencionada no considerando 75, foi calculada no estádio à saída da fábrica e excluiu os custos de transporte marítimo e interno, seguro, movimentação, carregamento e custos acessórios.
d) Margem de dumping durante o PIR
(79)
Em conformidade com a metodologia acima descrita, já utilizada no primeiro reexame da caducidade que prorrogou as medidas («medidas em vigor»), a margem de dumping apurada foi de 57,7 %.
3.2.3.2. Capacidade de produção malaia
(80)
Na ausência de colaboração por parte da Malásia, não foram apresentadas quaisquer informações sobre a produção e a capacidade não utilizada. A informação no pedido refere uma capacidade instalada total na Malásia de cerca de 55 000 toneladas e uma capacidade não utilizada de, aproximadamente, 27 000 toneladas. A análise na base desse volume excluiu (a capacidade de) fabrico de outros produtos e é, por conseguinte, considerada razoável. A capacidade malaia não utilizada de 27 000 toneladas representa cerca de 40 % do consumo total da União durante o PIR.
3.2.3.3. Atratividade do mercado da União
(81)
No que se refere à evolução dos mercados mundiais das principais indústrias utilizadoras, tal como explicado no considerando 65, o mercado da União é um dos maiores mercados de AT e não existe qualquer informação no dossiê que sugira que a procura nesses mercados poderia diminuir ou aumentar de forma significativa nos próximos anos.
(82)
O inquérito mostrou que os preços de venda dos produtores da União no mercado da União são mais elevados do que os preços de exportação da Malásia para outros mercados de exportação, em especial o mercado dos EUA. Com efeito, o preço médio do mercado da União é de 2 600 EUR/tonelada, ao passo que as estatísticas norte-americanas mostram que o preço médio de importação dos EUA para as importações malaias é de 1 600 EUR/tonelada. Logo, o mercado da União tornar-se-ia atrativo para os exportadores malaios se as medidas fossem revogadas. Esta assunção é tanto mais pertinente se atentarmos na capacidade não utilizada da Malásia, mas convém também lembrar que, atualmente, 87 % das exportações malaias se orientam para os EUA, onde os produtores-exportadores malaios vendem a preços muito mais baixos.
3.2.3.4. Conclusão sobre a probabilidade de reincidência de dumping
(83)
Tendo em conta o que precede, é provável que se verifique uma reincidência do dumping, caso as medidas venham a caducar. Apurou-se que as vendas malaias de AT para os EUA foram exportadas a preços de dumping, com margens de dumping de 57,7 %.
(84)
Acrescente-se que a capacidade malaia não utilizada é significativa em comparação com o consumo da União durante o PIR. Tendo em conta o nível de preços na União, esta capacidade é suscetível de ser orientada, pelo menos parcialmente, para exportações para a União, caso as medidas sejam revogadas. É também de esperar que, nesse caso, uma boa parte das exportações para os EUA venham a ser reencaminhadas para o mercado da União devido aos preços praticados no mercado da União, em comparação com os preços nos EUA.
3.3. Conclusão sobre a probabilidade de reincidência do dumping
(85)
À luz do que precede, nomeadamente as elevadas margens de dumping, a grande capacidade disponível nos países em causa e as suas grandes capacidades de exportação, bem como a atratividade do mercado da União em termos de preços e dimensão, pode concluir-se que as importações objeto de dumping provenientes da República da Coreia e da Malásia para a União recomeçariam se as medidas vierem a caducar.
4. PROBABILIDADE DE REINCIDÊNCIA DO PREJUÍZO
4.1. Definição da indústria da União e da produção da União
(86)
A indústria da União não sofreu grandes alterações estruturais em comparação com a situação descrita no Regulamento (CE) n.o 1001/2008 do Conselho, referido no considerando 3. O produto similar foi fabricado na União por 22 produtores conhecidos durante o PIR. Estes constituem a indústria da União, na aceção do artigo 4.o, n.o 1, do regulamento de base.
(87)
A produção total da União durante o PIR foi estabelecida em cerca de 57 736 toneladas. A Comissão chegou a este valor com base em todos os dados disponíveis sobre a indústria da União, como dados verificados das empresas incluídas na amostra e dados disponibilizados pelo requerente.
(88)
As empresas/grupos de empresas incluídos na amostra no inquérito representam 49 % da produção da União e 45 % das vendas da União (ver considerando 15). Os dados da amostra são, deste modo, representativos da situação da indústria da União.
4.2. Consumo da União
(89)
A Comissão estabeleceu o consumo da União utilizando (i) o volume de vendas da indústria da União no mercado da União baseado nos dados fornecidos pelo requerente e (ii) o volume das importações provenientes de países terceiros fundamentado na base de dados do artigo 14.o, n.o 6.
(90)
O consumo da União evoluiu da seguinte forma:
Quadro 1
Consumo da União (toneladas métricas)
2010
2011
2012
PIR
Consumo total da União
55 497
62 426
58 941
59 992
Índice (2010 = 100)
100
112
106
108
Fonte: dados fornecidos pelo requerente e extraídos da base de dados do artigo 14.o, n.o 6
(91)
Em 2011, o consumo aumentou 12 % em comparação com o nível de 2010. Voltou a diminuir em 2012, mas permaneceu acima do nível de 2010 (aumento de 6 %). Entre 2010 e o PIR, o consumo da União aumentou 8 %.
4.3. Importações provenientes dos países em causa
4.3.1. Volume e parte de mercado das importações provenientes dos países em causa
República da Coreia
(92)
A Comissão determinou o volume das importações com base nas informações provenientes da base de dados do artigo 14.o, n.o 6. A parte de mercado das importações foi estabelecida a partir das informações da base de dados do artigo 14.o, n.o 6, e das facultadas pelo requerente.
(93)
As importações para a União provenientes da República da Coreia evoluíram do seguinte modo:
Quadro 2
Volume das importações (toneladas métricas) e parte de mercado
2010
2011
2012
PIR
Volume de importações provenientes da República da Coreia (toneladas)
301
208
204
18
Índice
100
69
68
6
Parte de mercado
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Índice
100
62
64
6
Fonte: dados fornecidos pelo requerente e extraídos da base de dados do artigo 14.o, n.o 6
(94)
Durante o período considerado, o volume das importações provenientes da República da Coreia foi muito baixo em comparação com o consumo total da União. No PIR, o volume diminuiu para 18 toneladas. Os níveis de importação têm registado esse nível reduzido desde a instituição das medidas iniciais em 2002 e esta redução pode, por conseguinte, ser considerada como o resultado das medidas anti-dumping em vigor.
Malásia
(95)
A Comissão determinou o volume das importações com base nas informações provenientes da base de dados do artigo 14.o, n.o 6. A parte de mercado das importações foi estabelecida a partir das informações da base de dados do artigo 14.o, n.o 6, e das facultadas pelo requerente.
(96)
As importações na União provenientes da Malásia registaram a seguinte evolução:
Quadro 3
Volume das importações (toneladas métricas) e parte de mercado
2010
2011
2012
PIR
Volume de importações provenientes da Malásia (toneladas)
19,4
0,03
0,27
0,13
Índice
100
0
1
1
Parte de mercado
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Índice
100
0
1
1
Fonte: dados fornecidos pelo requerente e extraídos da base de dados do artigo 14.o, n.o 6
(97)
Durante o período considerado, o volume das importações provenientes da Malásia foi muito baixo em comparação com o consumo total da União. O volume mais elevado, mas ainda muito baixo, foi importado em 2010 (19,4 toneladas), mas desde 2010 as importações praticamente cessaram praticamente. Os níveis de importação oscilaram desde a instituição das medidas iniciais, em 2002, mas nunca alcançaram os níveis anteriores à instituição das medidas. É, assim, possível concluir que este nível extremamente baixo das importações, que se regista desde a instituição das medidas iniciais em 2002, se deve às medidas anti-dumping em vigor.
4.3.2. Preços das importações provenientes dos países em causa e subcotação de preços
República da Coreia
(98)
Durante o PIR, as reduzidas importações para a União da empresa que colaborou no inquérito (TK Corporation) foram significativamente inferiores aos preços da indústria da União ao nível CIF. No entanto, como referido no considerando 32, subsistem dúvidas quanto ao facto de estes produtos terem efetivamente entrado no território aduaneiro da União.
(99)
De qualquer modo, o total de importações coreanas para a União é muito baixo - ver considerando 32 -, já que representa apenas 0,03 % da parte de mercado da União (ver quadro 2). Tendo em conta o nível muito limitado de importações provenientes da República da Coreia para a União e atendendo à apreciável variedade de diferentes tipos do produto, não foi possível utilizar os preços destas importações para determinar a subcotação dos preços.
(100)
Por conseguinte, a Comissão utilizou os preços de exportação da Coreia para os EUA e para outros países como parâmetro de referência para determinar qual teria sido a subcotação se empresas coreanas vendessem a estes preços para a União.
(101)
Uma vez que as exportações mundiais de TK Corporation representaram entre 25 % e 40 % de todas as exportações de AT provenientes da República da Coreia, foram consideradas representativas das vendas de exportação coreanas. Estes preços foram, assim, utilizados para efetuar a comparação. A Comissão ajustou em alta os preços de exportação para ter em conta os encargos referentes a direitos, movimentação e carregamento.
(102)
A margem de subcotação assim calculada é de 17 % para as vendas aos EUA e 10 % para as vendas a nível mundial.
Malásia
(103)
Nenhuma empresa malaia colaborou no inquérito. As informações provenientes das estatísticas da base de dados do artigo 14.o, n.o 6, permitem concluir que as importações na União foram pouco significativas durante o PIR (ver quadro 3). Dado o nível muito limitado de importações provenientes da Malásia e atendendo à apreciável variedade de diferentes tipos do produto, não foi possível utilizar os preços destas importações para determinar a subcotação dos preços.
(104)
Por conseguinte, a Comissão determinou a subcotação de preços, utilizando a mesma metodologia que no anterior reexame da caducidade, isto é, comparando os preços de exportação da Malásia para os EUA com os preços de venda no mercado da União. A Comissão ajustou o preço de exportação para ter em conta os encargos referentes a direitos, movimentação e carregamento.
(105)
A margem de subcotação assim apurada é de 34 % para as vendas aos EUA. A Comissão comparou ainda os preços de venda da Malásia para outros países e a margem de subcotação para essas vendas foi de 28 %.
4.3.3. Importações provenientes de países terceiros
(106)
O quadro que se segue mostra a evolução das importações na União provenientes de outros países terceiros, durante o período considerado, em termos de volume e parte de mercado, bem como o preço médio dessas importações.
Quadro 4
Importações provenientes de países terceiros
País
2010
2011
2012
PIR
República Popular da China
Volume em toneladas
5 618
5 867
6 844
6 589
Índice
100
104
122
117
Parte de mercado
10 %
9 %
12 %
11 %
Preço médio
1 125
1 261
1 544
1 426
Índice
100
112
137
127
Outros países terceiros
Volume em toneladas
11 668
12 938
11 630
12 036
Índice
100
111
100
103
Parte de mercado
21 %
21 %
20 %
20 %
Preço médio
2 175
2 352
2 437
2 482
Índice
100
108
112
114
Total de todos os países terceiros exceto os países em causa
Volume em toneladas
17 286
18 805
18 474
18 625
Índice
100
109
107
108
Parte de mercado
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Preço médio
1 834
2 011
2 106
2 108
Índice
100
110
115
115
Fonte: base de dados do artigo 14.o, n.o 6
(107)
A parte de mercado das importações originárias de países terceiros para além dos países em causa atingiu 31 % do consumo total da União no PIR. As importações provenientes da República Popular da China representam a maior parte de mercado - 11 % do consumo total da União. No PIR, registaram-se outras importações significativas provenientes da Tailândia (4 % do mercado da União), do Vietname (3 % do mercado da União) e da Arábia Saudita (de zero importações em 2010 para 4 % de parte de mercado no PIR).
(108)
Os preços a que essas importações entraram na União foram relativamente baixos em comparação com os preços médios da indústria da União, sobretudo as importações provenientes da República Popular da China. Mesmo com os direitos anti-dumping de 58,6 % sobre as importações provenientes da República Popular da China, o preço médio das importações chinesas é inferior ao preço no mercado interno da União (ver quadro 4).
4.4. Situação económica da indústria da União
4.4.1. Comentários gerais
(109)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, o exame da repercussão das importações objeto de dumping na indústria da União incluiu uma apreciação de todos os indicadores económicos pertinentes para a situação dessa indústria durante o período considerado.
(110)
Para a análise do prejuízo, a Comissão distinguiu entre indicadores de prejuízo macroeconómicos e microeconómicos. A Comissão avaliou os indicadores macroeconómicos com base nas informações constantes do pedido de reexame e nas estatísticas. Os dados referem-se a todos os produtores da União conhecidos. A Comissão avaliou os indicadores microeconómicos com base nos dados constantes das respostas ao questionário dos produtores da União incluídos na amostra. Os dados referem-se aos produtores da União incluídos na amostra. Ambos os conjuntos de dados foram considerados representativos da situação económica da indústria da União.
(111)
Indicadores macroeconómicos: produção, capacidade de produção, utilização da capacidade, volume de vendas, parte de mercado, crescimento, emprego, produtividade, amplitude da margem de dumping e recuperação de anteriores situações de dumping.
(112)
Indicadores microeconómicos: preços unitários médios, custo unitário, custo da mão-de-obra, existências, rendibilidade, cash flow, investimentos, retorno dos investimentos e capacidade de obtenção de capital. Os números relativos aos indicadores microeconómicos baseiam-se apenas nos dados verificados das duas empresas ou grupos de empresas incluídos na amostra. Estes dados são, por conseguinte, apresentados apenas sob a forma de índice ou de intervalos, de modo a garantir que o seu caráter confidencial seja preservado.
4.4.2. Indicadores macroeconómicos
4.4.2.1. Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
(113)
A produção total da União, a capacidade de produção e a utilização da capacidade evoluíram do seguinte modo durante o período considerado:
Quadro 5
Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
2010
2011
2012
PIR
Volume de produção (em toneladas)
48 017
52 754
55 787
57 736
Índice
100
110
116
120
Capacidade de produção (em toneladas)
179 912
180 364
180 364
180 364
Índice
100
100,3
100,3
100,3
Utilização da capacidade
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Índice
100
110
116
120
Fonte: pedido de início de reexame.
(114)
O volume de produção aumentou 20 % durante o período considerado. Dado que o consumo da União só aumentou 8 % durante o mesmo período, a restante parte da produção foi exportada.
(115)
A utilização da capacidade durante o PIR parece ser baixa (32 % no PIR). A capacidade comunicada que se vê no quadro acima baseou-se, em conformidade com a prática normal para esta indústria em particular e com o método utilizado no processo anterior, na capacidade teórica máxima na base de 3 turnos/dia, 6 dias/semana, 48 semanas/ano. Contudo, na realidade, a indústria apenas opera com 2 turnos/dia, 5 dias/semana, 48 semanas/ano. Deste modo, a capacidade comunicada não reflete necessariamente com exatidão a verdadeira capacidade durante o PIR.
(116)
A utilização da capacidade aumentou ligeiramente durante o período considerado. O aumento de 20 % da utilização da capacidade reflete o aumento do volume de produção no período considerado.
4.4.2.2. Volume de vendas e parte de mercado
(117)
O volume de vendas e a parte de mercado da indústria da União evoluíram do seguinte modo, durante o período considerado:
Quadro 6
Volume de vendas e parte de mercado
2010
2011
2012
PIR
Volume de vendas no mercado da União (em toneladas)
38 185
43 414
40 262
41 350
Índice
100
114
105
109
Parte de mercado
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Índice
100
101
99
100
Fonte: pedido de início de reexame
(118)
Os volumes de vendas no mercado da União aumentaram 14 % em 2011, em relação a 2010. Posteriormente, os volumes de vendas diminuíram para 41 350 toneladas, o que representa um aumento de 9 % ao longo do período considerado.
(119)
A parte de mercado da indústria da União permaneceu mais ou menos estável ao longo do período considerado.
4.4.2.3. Crescimento
(120)
Em consonância com o crescimento moderado do consumo da União durante o período considerado (+ 8 %), as vendas dos produtores da União aumentaram 9 %.
4.4.2.4. Emprego e produtividade
(121)
Durante o período considerado, o emprego e a produtividade evoluíram da seguinte forma:
Quadro 7
Emprego e produtividade
2010
2011
2012
PIR
Número de trabalhadores
1 064
1 022
979
957
Índice
100
96
92
90
Produtividade (unidades/trabalhador)
45
52
57
60
Índice
100
114
126
134
Fonte: pedido de início de reexame.
(122)
Durante o período considerado, o número de trabalhadores diminuiu progressivamente 10 %. Em consequência, juntamente com o aumento da produção, a produtividade da mão-de-obra dos produtores da União, medida em termos de produção (toneladas) por trabalhador por ano, aumentou 34 % entre 2010 e o PIR.
4.4.3. Indicadores microeconómicos
4.4.3.1. Preços e fatores que influenciam os preços
(123)
Durante o período considerado, o preço de venda médio unitário ponderado cobrado pelos produtores da União incluídos na amostra a clientes independentes na União evoluiu do seguinte modo:
Quadro 8
Preços de venda na União
2010
2011
2012
PIR
Preço de venda médio unitário na União (EUR/tonelada)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Índice
100
100
98
94
Custo unitário da produção (EUR/tonelada)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Índice
100
94
97
94
Fonte: dados verificados das empresas incluídas na amostra
(124)
Durante o período considerado, os preços de venda na União diminuíram 6 %. Embora os preços se tenham mantido relativamente estáveis entre 2010 e 2012, a maior descida verificou-se entre 2011 e o PIR.
(125)
Devido à parte importante dos custos fixos na produção, o aumento de 20 % da produção durante o PIR resultou na diminuição do custo unitário de produção. O preço de venda médio unitário diminuiu em conformidade.
4.4.3.2. Custos de mão-de-obra
(126)
Os custos médios de mão-de-obra dos produtores da União incluídos na amostra evoluíram do seguinte modo durante o período considerado:
Quadro 9
Custos médios de mão-de-obra por trabalhador
2010
2011
2012
PIR
Salário médio por trabalhador (EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Índice
100
107
108
110
Fonte: dados verificados das empresas incluídas na amostra
(127)
Os custos médios de mão-de-obra por trabalhador registaram uma tendência ascendente no período considerado. Entre 2009 e o PIR, o custo médio da mão-de-obra por trabalhador aumentou 10 %.
4.4.3.3. Existências
(128)
Durante o período considerado, os níveis de existências dos produtores da União incluídos na amostra evoluíram do seguinte modo:
Quadro 10
Existências
2010
2011
2012
PIR
Existências finais (em toneladas)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Índice
100
93
104
111
Existências finais em percentagem de produção
25 %-30 %
20 %-25 %
21 %-26 %
22 %-27 %
Índice
100
79
83
87
Fonte: dados verificados das empresas incluídas na amostra
(129)
As existências finais começaram por diminuir 7 % em 2011, em comparação com 2010, para depois aumentarem 11 % no PIR, em comparação com 2010. Comparativamente ao nível de produção, as existências finais diminuíram 13 % entre 2010 e o PIR.
4.4.3.4. Rendibilidade, cash flow, investimentos, retorno dos investimentos e capacidade de obtenção de capital
(130)
Durante o período considerado, a rendibilidade, o cash flow, os investimentos e o retorno dos investimentos dos produtores da União incluídos na amostra evoluíram do seguinte modo:
Quadro 11
Rendibilidade, cash flow, investimentos e retorno dos investimentos
2010
2011
2012
PIR
Rendibilidade das vendas na União a clientes independentes (% do volume de negócios das vendas)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Índice
100
118
151
133
Cash flow (EUR) (índice)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investimentos (EUR) (índice)
100
115
112
105
Retorno dos investimentos
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Índice
100
81
64
80
Fonte: dados verificados das empresas incluídas na amostra
(131)
A Comissão determinou a rendibilidade dos produtores da União incluídos na amostra através do lucro líquido, antes de impostos, das vendas do produto similar a clientes independentes na União, em percentagem do volume de negócios dessas vendas.
(132)
Durante o período considerado, a indústria da União sofreu perdas significativas. Em 2010, registou uma perda de - 20 %/- 15 %. Entre 2010 e o PIR, as perdas diminuíram 33 %, mas o resultado permaneceu negativo no PIR - 14 %/- 9 %. O cash flow líquido é a capacidade de os produtores da União autofinanciarem as suas atividades. O cash flow foi positivo em 2010. Caiu de forma abrupta em 2011, atingindo valores negativos, e permaneceu negativo no PIR.
(133)
Os investimentos registaram uma tendência em alta. Em comparação com 2010 tiveram um aumento de 15 % em 2011, de 12 % em 2012, e permaneceram 5 % acima do nível de 2010 durante o PIR.
(134)
O retorno dos investimentos corresponde ao lucro expresso em percentagem do valor contabilístico líquido dos investimentos. Foi de - 25 %/- 20 % em 2010, diminuiu em seguida para cerca de - 45 %/- 40 % e permaneceu nesta faixa durante o PIR.
4.4.3.5. Amplitude da margem de dumping e recuperação de anteriores práticas de dumping
(135)
Não foi possível avaliar a amplitude das margens de dumping pois as importações provenientes dos países em causa diminuíram significativamente e foram pouco significativas durante o período considerado (ver quadros 2 e 3). No entanto, à luz das análises referidas nos considerandos 136-144, constatou-se que a indústria da União ainda estava numa situação frágil e vulnerável.
4.5. Conclusão sobre a situação da indústria da União
(136)
No Regulamento (CE) n.o 1001/2008, o Conselho concluiu que as medidas anti-dumping sobre as importações do produto em causa proveniente da República da Coreia e da Malásia, introduzidas em 2002, propiciaram apenas uma recuperação parcial da indústria da União. A evolução (positiva) durante o período considerado no reexame anterior (janeiro de 2002 - junho de 2007), dos indicadores de prejuízo deveu-se, em grande medida, ao aumento da procura em 2007 e 2008.
(137)
Após 2008, a situação da indústria da União deteriorou-se substancialmente (em comparação com a situação de 2007 e 2008). Esta evolução deveu-se, em grande medida, à quebra da procura após 2008.
(138)
Alguns indicadores mostram uma evolução positiva desde 2010. A título de exemplo, entre 2010 e o PIR, a produção da União aumentou 20 %, devido, em parte, ao aumento do consumo da União, que subiu 8 % durante o mesmo período. O aumento da produção resultou numa melhor utilização da capacidade, que subiu mais de 20 %. Os volumes de vendas da indústria da União aumentaram 9 %, o que corresponde ao aumento do consumo da União, tendo a parte de mercado das empresas da União permanecido a mesma. Como consequência de uma redução de 10 % do número de trabalhadores a produtividade também aumentou (34 %).
(139)
A utilização da capacidade, todavia, foi baixa. Esta situação explica-se, em parte, pelo facto de a infraestrutura existente ter sido planeado para 3 turnos/dia e 6 dias/semana e a capacidade máxima ter sido calculada em conformidade. No entanto, durante o período considerado, a indústria da União funcionou apenas com dois turnos/dia e 5 dias/semana.
(140)
Devido a uma parte importante dos custos fixos na produção, a indústria da União continuou a sofrer um prejuízo importante durante o período considerado. Apesar da melhoria de 30 % dos resultados financeiros entre 2010 e o PIR, os prejuízos permaneceram significativos neste último período (entre - 14 % e - 9 %).
(141)
Estes avultados prejuízos, juntamente com o significativo cash flow negativo, são importantes indicadores da vulnerabilidade da indústria da União.
(142)
Note-se que o Regulamento (UE) n.o 78/2013 do Conselho, pelo qual foram instituídas medidas anti-dumping contra as importações do produto em causa originário da Rússia e da Turquia, concluiu que a indústria da União se encontrava numa situação económica grave e difícil. O período considerado por esse processo ia de janeiro de 2008 a setembro de 2011 e coincide parcialmente com o período considerado no âmbito do presente inquérito (14).
(143)
As medidas adotadas no âmbito do regulamento acima mencionado parecem ter tido um impacto positivo, uma vez que vários indicadores de prejuízo (por exemplo, produção, utilização da capacidade, rendibilidade, produtividade e consumo) registam uma tendência positiva. No entanto, como o presente inquérito demonstrou, a indústria da União não recuperou totalmente das anteriores práticas de dumping.
(144)
Por conseguinte, a Comissão conclui que a situação da indústria da União é ainda vulnerável e, em determinados aspetos, aquém dos níveis que se podiam esperar se tivesse recuperado plenamente do prejuízo constatado nos inquéritos anteriores.
5. PROBABILIDADE DE REINCIDÊNCIA DO PREJUÍZO
5.1. Impacto do volume de importações projetado e efeitos sobre os preços em caso de revogação das medidas
(145)
No considerando 85, a Comissão concluiu que a revogação das medidas iria, com toda a probabilidade, permitir a reincidência das importações objeto de dumping provenientes dos países em causa.
(146)
O inquérito demonstrou que a situação da indústria da União é vulnerável. Embora a situação tenha melhorado ligeiramente no PIR, durante o período considerado a indústria da União não conseguiu obter quaisquer lucros.
(147)
Assim, qualquer reincidência das importações objeto de dumping provenientes dos países em causa agravaria a situação precária da indústria da União. Estas importações poderiam ficar com a parte de mercado da indústria da União no mercado da União, implicando uma utilização da capacidade ainda mais reduzida por parte da indústria da União, o que constitui um dos elementos fundamentais que contribuem para os resultados negativos da indústria da União ao longo do período considerado.
(148)
Qualquer reincidência das importações objeto de dumping exerceria uma pressão ainda mais forte sobre a indústria da União, contribuindo, deste modo, para uma maior deterioração dos resultados financeiros da indústria da União.
(149)
A Comissão conclui, por conseguinte, que a revogação das medidas contra a República da Coreia e a Malásia redundaria, com toda a probabilidade, na reincidência das importações objeto de dumping provenientes destes países, implicando uma pressão descendente sobre os preços da indústria da União, os volumes de vendas e a parte de mercado, bem como a deterioração da sua situação económica. A revogação das medidas contra a República da Coreia e a Malásia teria provavelmente como resultado uma reincidência do prejuízo devido ao agravamento provável da já difícil situação em que se encontra atualmente a indústria da União.
6. INTERESSE DA UNIÃO
(150)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, a Comissão examinou se a manutenção das medidas anti-dumping atualmente em vigor contra a República da Coreia e a Malásia seria contrária ao interesse da União no seu conjunto. A análise do interesse da União baseou-se na apreciação dos vários interesses envolvidos, inclusive da indústria da União, dos importadores, dos grossistas e dos utilizadores.
(151)
Foi dada a todas as partes interessadas a oportunidade de apresentarem as suas observações, conforme previsto no artigo 21.o, n.o 2, do regulamento de base.
(152)
No inquérito inicial, considerou-se que a instituição de medidas não era contrária ao interesse da União. Dado que o presente inquérito é um reexame e que as medidas estão em vigor desde 2002, a análise realizada permite a avaliação de qualquer impacto negativo indevido para as partes em causa, decorrente das medidas anti-dumping em vigor.
(153)
Nesta base, a Comissão procurou determinar se, apesar das conclusões sobre a reincidência de dumping e a probabilidade de reincidência do prejuízo, existiam razões imperiosas que pudessem levar à conclusão de que não é do interesse da União manter as medidas em vigor.
6.1. Interesse da indústria da União
(154)
Embora as medidas anti-dumping em vigor tenham impedido que as importações objeto de dumping entrassem no mercado da União, a indústria da União ainda se encontra numa situação frágil, como confirmado pelas tendências negativas de alguns indicadores de prejuízo importantes.
(155)
Se as medidas vierem a caducar, é provável que o afluxo de volumes substanciais de importações objeto de dumping provenientes dos países em causa volte a provocar prejuízo. Esse afluxo causaria, nomeadamente, perda de parte de mercado, diminuição dos preços de venda, diminuição da utilização da capacidade e, em geral, uma deterioração grave da situação financeira da indústria da União.
(156)
A Comissão conclui, por conseguinte, que a manutenção das medidas anti-dumping contra a República da Coreia e a Malásia não seria contrária ao interesse da indústria da União.
6.2. Interesse dos importadores independentes e dos utilizadores
(157)
No inquérito inicial, constatou-se que o impacto da instituição de medidas não teria provavelmente um efeito negativo grave na situação dos importadores e utilizadores da União. Nenhum dos importadores ou utilizadores colaborou no presente inquérito. Tendo em conta que não existem elementos de prova que sugiram que as medidas em vigor afetaram consideravelmente estes grupos, pode concluir-se que a manutenção das medidas não terá repercussões negativas de monta sobre os importadores e utilizadores da União.
6.3. Conclusão sobre o interesse da União
(158)
Com base no que precede, a Comissão concluiu que não existiam razões imperiosas para concluir que não seria do interesse da União instituir medidas sobre as importações de AT originários da República da Coreia e da Malásia.
7. MEDIDAS ANTI-DUMPING
(159)
Resulta das considerações precedentes que, em conformidade com o artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, as medidas anti-dumping aplicáveis às importações de determinados tubos e acessórios originários da República da Coreia e da Malásia devem ser mantidas.
(160)
Todavia, tal como demonstrado pelo presente inquérito, a situação global da indústria da União está a melhorar gradualmente, e a instituição, em 2013, de medidas anti-dumping definitivas contra as importações provenientes da Rússia e da Turquia do mesmo produto (ver considerando 5), parece ter tido um efeito positivo adicional sobre a situação da indústria da União, tal como explicado no considerando 143. Consequentemente, determinou-se que, considerando a análise do prejuízo total e a provável evolução do mercado com as medidas em vigor, um período inferior a cinco anos poderá ser suficiente para que a indústria da União consolide a sua recuperação económica e financeira.
(161)
Além disso, a situação da indústria da União e a análise do prejuízo não podem ser apreciadas unicamente tendo em conta as (potenciais) importações do produto em causa proveniente da República da Coreia e da Malásia - a situação da indústria da União é afetada por outras importações e medidas contra essas importações, como, em particular, as medidas acima referidas contra a Rússia e a Turquia.
(162)
Considera-se, por conseguinte, que, tendo em conta as circunstâncias específicas do caso em apreço, as medidas devem, a título excecional, ser prorrogadas pela totalidade do período de cinco anos previsto no regulamento de base, mas que devem terminar ao mesmo tempo que as medidas definitivas sobre as importações provenientes da Turquia e da Rússia, em particular. Um tal alinhamento da duração das medidas permitirá igualmente uma análise global e coerente dos efeitos sobre a indústria da União de eventuais práticas de dumping, se um tal reexame se revelar necessário no futuro.
(163)
As medidas atualmente em vigor sobre as importações de AT provenientes da Rússia e da Turquia chegarão a termo em 29 de janeiro de 2018. Deste modo, as medidas anti-dumping definitivas aplicáveis às importações de AT originários da Coreia e da Malásia devem ser devidamente alinhadas e, por conseguinte, terminar na mesma data.
(164)
O Comité de Defesa da Indústria de Acessórios para Tubos de Aço da União Europeia concorda que a data de caducidade proposta permitiria um processo de reexame conjunto, caso venha a ser necessário no futuro e, portanto, uma ampla análise do dumping e do prejuízo abrangendo as importações provenientes de vários países. Alegou, contudo, que após o período de inquérito de reexame (PIR) se verificou um aumento enorme das importações do produto em causa, provenientes de todos os países, ao passo que o preço médio dessas importações diminuiu de forma acentuada. Esta evolução após o PIR tem, alegadamente, agravado a situação da indústria da União e as condições para a instituição de medidas anti-dumping definitivas por um período inferior a cinco anos deixaram, assim, de existir.
(165)
A Comissão observa que a alegada evolução pós-PIR (ou seja, o aumento das importações a preços reduzidos) se baseia em dados do Eurostat de acesso público, que incluem tipos do produto não abrangidos pelo presente inquérito. As estatísticas de importação pós-PIR que se encontram à disposição da Comissão, e que abrangem apenas o produto em causa, indicam, no entanto, que as importações diminuíram 10 %-15 % após o PIR, embora o preço médio dessas importações tenha também diminuído (15 %-20 %). A Comissão considera que a evolução pós-PIR das importações do produto em causa, na ausência de quaisquer outros elementos de prova no que respeita à situação da indústria da União, não é de molde a invalidar as conclusões da Comissão no que diz respeito ao período de tempo adequado para a instituição de medidas anti-dumping definitivas (ver considerandos 160-163). Esta alegação é, por conseguinte, rejeitada.
(166)
Assim, e tendo em conta as conclusões no que respeita à probabilidade de reincidência do dumping e do prejuízo, conclui-se que as medidas anti-dumping em vigor aplicáveis às importações de acessórios para tubos originários da República da Coreia e da Malásia, mantidas pelo Regulamento (CE) n.o 1001/2008 do Conselho, com a última redação que lhe foi dada pelo Regulamento (UE) n.o 363/2010 do Conselho, devem ser mantidas até 29 de janeiro de 2018.
(167)
O comité instituído nos termos do artigo 15.o, n.o 1, do regulamento de base não formulou qualquer parecer,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de acessórios para tubos (com exceção dos acessórios moldados por fundição, dos flanges e dos acessórios roscados), de ferro ou de aço (não incluindo aço inoxidável), cujo maior diâmetro exterior não excede 609,6 mm, do tipo utilizado para soldar topo a topo ou para outros fins, atualmente classificados nos códigos NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 e ex 7307 99 80 (códigos TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 e 7307998098) e originários da República da Coreia e da Malásia.
2. As taxas do direito anti-dumping definitivo aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado referido no n.o 1 produzido pelas empresas a seguir enumeradas são as seguintes:
País
Empresa
Taxa do direito (%)
códigos TARIC
Malásia
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Todas as outras empresas
75,0
A999
República da Coreia
Todas as empresas
44,0
-
3. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento caduca em 29 de janeiro de 2018.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 29 de janeiro de 2014.