PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 9. prosince 2014,
kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2013/463/EU, kterým se schvaluje makroekonomický ozdravný program pro Kypr
(2014/919/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (1), a zejména na čl. 7 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 472/2013 se vztahuje na členské státy, které jsou v době jeho vstupu v platnost již příjemci finanční pomoci, včetně pomoci z Evropského mechanismu stability (ESM).
(2)
Nařízení (EU) č. 472/2013 stanoví pravidla schválení makroekonomického ozdravného programu pro členské státy, které jsou příjemci finanční pomoci. Tato pravidla musí odpovídat ustanovením Smlouvy o zřízení Evropského mechanismu stability.
(3)
Na žádost Kypru ze dne 25. června 2012 o finanční pomoc z ESM Rada dne 25. dubna 2013 rozhodnutím 2013/236/EU (2) stanovila, že Kypr má důsledně provádět makroekonomický ozdravný program.
(4)
Dne 24. dubna 2013 Rada guvernérů ESM rozhodla poskytnout v zásadě stabilizační podporu pro Kypr a schválila memorandum o porozumění o zvláštních podmínkách hospodářské politiky a jeho podpis Komisí jménem ESM.
(5)
V souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2013/236/EU provedla Komise ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) a tam, kde je to vhodné, i Mezinárodním měnovým fondem (MMF) pátý přezkum za účelem posouzení pokroku dosaženého při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku tohoto přezkumu byl stávající makroekonomický ozdravný program upraven s ohledem na opatření kyperských úřadů přijatá do druhého čtvrtletí roku 2014.
(6)
Po vstupu nařízení (EU) č. 472/2013 v platnost byl přijat makroekonomický ozdravný program ve formě prováděcího rozhodnutí Rady. Z důvodu právní jasnosti a právní jistoty byl program opětovně přijat na základě čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 472/2013. Podstata programu zůstala stejná jako u programu, který byl schválen rozhodnutím 2013/236/EU, ale zahrnuje rovněž i výsledky přezkumu provedeného v souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2013/236/EU. Zároveň bylo zrušeno rozhodnutí Rady 2013/236/EU.
(7)
Prováděcí rozhodnutí Rady 2013/463/EU (3) již bylo změněno prováděcím rozhodnutím Rady 2014/169/EU (4). S ohledem na nejnovější vývoj by mělo být opět změněno.
(8)
Komise ve spolupráci s ECB a MMF provedla pátý přezkum za účelem posouzení pokroku dosaženého při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku toho by měly být provedeny změny v oblastech týkajících se reformy finančního sektoru, fiskální politiky a strukturálních reforem, a to zejména pokud jde o: i) vypracování aktualizovaného plánu pro postupné uvolňování vnějších omezení, u nějž se kyperské orgány zavázaly, že ho zahájí až po úspěšném dokončení komplexního posouzení a hladkého přechodu na jednotný mechanismus dohledu; ii) další opatření k posílení řízení úvěrů v selhání ze strany bank; iii) požadavek na ukončení následného opatření v souvislosti s auditem jednotlivých finančních institucí v roce 2013 a případné uložení sankcí a zveřejnění konečného rozhodnutí; iv) stanovení dalších opatření ke zlepšení operativní kapacity skupiny družstevních úvěrových institucí; v) přijetí nového komplexního rámce Radou ministrů, který stanoví vhodné postupy pro řešení platební neschopnosti podniků a fyzických osob, jakož i změny právního rámce zabavování nemovitostí zatížených hypotékou pro nesplácení hypotéčního úvěru, které přijala dolní komora kyperského parlamentu (jedná se o dvě dříve přijatá opatření), s podrobnými údaji o požadovaných prvcích těchto dvou nových rámců; vi) úpravu cílové hodnoty primárního fiskálního schodku v roce 2014 na nejvýše 210 milionů EUR (1,3 % HDP), aby byl zohledněn fiskální výsledek v první polovině roku 2014, předložení návrhu k zajištění daňové neutrality reformy systému sociálního zabezpečení a dosažení cílové hodnoty fiskálního schodku na rok 2015, zatímco cíl primárního přebytku pro rok 2017 byl za účelem hladkého provedení fiskální korekce v období 2017-2018 upraven směrem dolů na 2,5 % HDP; vii) stanovení dalších kroků pro realizaci procesu privatizace Kyperské správy přístavů (Cyprus Ports Authority) a Kyperského úřadu pro elektřinu (Electricity Authority of Cyprus); viii) jmenování nových komisařů a dvou asistentů komisaře v rámci nového daňového útvaru, vytvoření společné databáze daňových poplatníků a přijetí nezbytných právních předpisů, aby se zajistil výkon rozšířených pravomocí v oblasti výběru daní; ix) reformu zdanění nemovitostí, která má být provedena v roce 2015; x) zahrnutí dalších požadavků pro urychlení vydání dokladů o vlastnickém právu v oblasti regulace trhu s nemovitostmi; xi) vypracování návrhu akčního plánu pro řešení nevyřízených soudních případů, podrobné statistické údaje o nevyřízených soudních případech a o délce řízení, jakož i zřízení správního soudu; xii) posouzení článků stávajícího zákona o Kyperské organizaci cestovního ruchu, které mohou narušovat hospodářskou soutěž; a xiii) předběžné posouzení technického a ekonomického potenciálu pro další zvýšení výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie a nákladové ceny různých druhů obnovitelných zdrojů v porovnání s konvenčními zdroji primární energie spolu se začleněním opatření pro zlepšení kapacity a nezávislosti Kyperského energetického regulačního úřadu (CERA).
(9)
V průběhu provádění komplexního balíčku politických opatření pro Kypr by Komise měla poskytovat další politické poradenství a odbornou pomoc v konkrétních oblastech. Členský stát podléhající makroekonomickému ozdravnému programu, který se potýká s nedostatečnou správní kapacitou, má o technickou pomoc požádat Komisi, která může pro tento účel ustavit skupiny odborníků.
(10)
Kyperské orgány by si měly při přípravě, provádění, sledování a hodnocení makroekonomického ozdravného programu vyžádat v souladu se stávajícími vnitrostátními pravidly a zvyklostmi stanoviska sociálních partnerů a organizací občanské společnosti,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Článek 2 prováděcího rozhodnutí 2013/463/EU se mění takto:
1)
Odstavec 5 se nahrazuje tímto:
„5. Ve snaze ozdravit svůj finanční sektor bude Kypr nadále pokračovat v restrukturalizaci bankovního sektoru a sektoru družstevních úvěrových institucí, bude pokračovat v posilování dohledu a regulace v souvislosti s probíhajícím přechodem na jednotný mechanismus dohledu, provede reformu rámce pro restrukturalizaci dluhu a postupně zruší omezující opatření v souladu se svým plánem a současně zajistí finanční stabilitu.
Program stanoví tato opatření a výstupy:
a)
zajištění bedlivého sledování stavu likvidity v bankovním sektoru. Bedlivě jsou sledována dočasná omezení volného toku kapitálu (jako například omezení výběrů hotovosti, plateb a převodů). Postupné uvolňování vnějších omezujících opatření musí být v souladu se stabilitou finančního sektoru a zachovávat dostatečné rezervy likvidity. Kyperská centrální banka (CBC) bude kontrolovat na místě, jak jsou omezení uplatňována, a v případě potřeby přijme vhodná opatření v oblasti dohledu. Další liberalizaci vnějších omezujících opatření zváží kyperské orgány až po úspěšném dokončení komplexního posouzení a hladkém přechodu na jednotný mechanismus dohledu. Cílem je, aby tyto kontroly zůstaly zachovány jen po dobu nezbytně nutnou k tomu, aby byla omezena vážná rizika pro stabilitu finančního systému. Po dokončení komplexního posouzení bude aktualizován a zveřejněn plán postupného uvolňování omezujících opatření. Plány v oblasti financování a kapitálu domácích bank, které jsou závislé na financování centrální bankou nebo na státní podpoře, musí realisticky odrážet očekávané snižování pákového efektu v bankovním sektoru a omezovat závislost na úvěrech od centrálních bank, aniž by došlo k nucenému prodeji aktiv a zamrznutí úvěrového trhu;
b)
úprava minimálních kapitálových požadavků při zohlednění parametrů posouzení rozvah a zátěžového testu pro celou Unii;
c)
zajištění toho, že plány na restrukturalizaci budou před poskytnutím jakékoli státní podpory formálně schváleny podle pravidel pro poskytování státní podpory. Banky s nedostatkem kapitálu mohou za předpokladu, že ostatní opatření nejsou dostatečná, požádat o podporu na rekapitalizaci od státu v souladu s postupy pro státní podporu. Banky s plány restrukturalizace budou podávat zprávy o pokroku při jejich provádění;
d)
zajištění toho, že bude vytvořen a zprovozněn úvěrový rejstřík;
e)
zohlednění přechodu na jednotný mechanismus dohledu, zajištění plného provedení regulačního rámce, pokud jde o poskytování půjček, znehodnocení aktiv a tvorbu rezerv;
f)
zavedení povinných požadavků na zveřejňování, aby bylo zajištěno, že banky pravidelně sdělují kyperským orgánům a trhům, jak pokračuje restrukturalizace jejich činnosti;
g)
zajištění revize směrnice o správě a řízení bank, která stanoví, mimo jiné, vztahy mezi bankovními odděleními vnitřního auditu a orgány bankovního dohledu;
h)
posílení správy a řízení bank, včetně zákazu poskytování úvěrů nezávislým členům správní rady nebo osobám, které jsou s nimi spojeny;
i)
zajištění potřebného počtu zaměstnanců a změn v souvislosti s novou odpovědností přijatou Kyperskou centrální bankou, včetně zajištění oddělení výkonu funkce řešení krize a funkce dohledu, provedení jednotného souboru pravidel ve vnitrostátním právu, včetně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (5) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/49/EU (6);
j)
posílení řízení úvěrů v selhání při zohlednění vývoje a harmonogramu jednotného mechanismus dohledu. To zahrnuje především: revizi kodexu chování a politik a postupů v oblasti správy bankovních nedoplatků; sledování cílů restrukturalizace stanovených Kyperskou centrální bankou; opatření, která umožní poskytovatelům úvěrů získávat přiměřené finanční informace o finanční situaci příjemců úvěrů a podat návrh na, domoci se a uskutečnit obstavení finančního majetku a výnosů příjemců úvěrů, kteří nesplácejí své závazky; opatření, která umožní a usnadní převod stávajících jednotlivých úvěrů jejich poskytovateli na třetí strany, spolu se všemi kolaterály a jistotami, bez nutnosti získání souhlasu příjemce úvěru;
k)
zmírnění omezení pro zabavování kolaterálu. To bude zahrnovat též přípravu právních předpisů na základě rámce pro komplexní reformu ke stanovení vhodných postupů pro řešení platební neschopnosti podniků a fyzických osob, jakož i k zajištění hladkého a účinného fungování přepracovaných rámcových podmínek pro zabavování nemovitostí a insolvenční řízení. Po reformě nového právního rámce pro restrukturalizaci dluhu soukromého sektoru bude tento rámec přezkoumán a podle potřeby budou vymezena další opatření;
l)
sladění regulace družstevních úvěrových institucí a dohledu nad nimi s podmínkami platnými pro komerční banky;
m)
zajištění, aby skupina družstevních úvěrových institucí zajistila včasné a úplné provedení dohodnutého plánu restrukturalizace a přijala další opatření ke zlepšení své operativní kapacity, zejména v oblastech správy nedoplatků, manažerského informačního systému, správy a řídicí kapacity;
n)
další posílení rámce proti praní peněz a provádění akčního plánu zajišťujícího uplatňování lepších postupů, pokud jde o hloubkové prověřování klienta a transparentnost subjektů, a to v souladu s osvědčenými postupy.
2)
V odstavci 8 se písmeno e) nahrazuje tímto:
„e)
přijetí zákona k dosažení solidního systému správy a řízení státních a polostátních podniků a provedení plánu privatizace, což pomůže zlepšit hospodářskou výkonnost a obnovit udržitelnost dluhu;“
.
3)
Odstavec 13 se nahrazuje tímto:
„13. Musí se zvýšit rychlost práce soudů a nevyřízené soudní případy musí být vyřešeny do konce programu. Kypr přijme iniciativy na posílení konkurenceschopnosti svého odvětví cestovního ruchu provedením konkrétního akčního plánu, který povede k dosažení kvantifikovaných cílů obsažených mimo jiné v revidované strategii cestovního ruchu na období 2011-2015, a změnou zákona o Kyperské organizaci cestovního ruchu, zejména článků, které mohou narušovat hospodářskou soutěž v odvětví cestovního ruchu. Kypr provede strategii pro leteckou politiku vedoucí k přizpůsobení vnější politiky Kypru v oblasti letectví, přičemž zohlední vnější politiku EU v oblasti letectví a dohody EU v oblasti letecké dopravy a zároveň zajistí dostatečnou leteckou dostupnost.“
4)
V odstavci 14 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
komplexní nástin regulačního režimu a organizace trhu pro restrukturalizované odvětví energetiky a plynu, včetně předběžného posouzení potenciálu pro zvýšení výroby elektřiny využitím obnovitelných zdrojů energie; a“
.
5)
Odstavec 16 se nahrazuje tímto:
„16. Při tvorbě komplexní a soudržné strategie růstu zohlední Kypr tuto strategii, čímž posílí probíhající reformu veřejné správy, reformu správy veřejných financí, další závazky v kyperském makroekonomickém ozdravném programu a příslušné iniciativy Unie, přičemž zohlední dohodu o partnerství pro provádění evropských strukturálních a investičních fondů. Strategie růstu bude vypracována, koordinována a prosazována prostřednictvím jediného orgánu, který bude vytvořen z již zřízené pracovní skupiny pro růst a bude zakotven ve vnitrostátním institucionálním rámci.“
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.
V Bruselu dne 9. prosince 2014.
DECISÃO DE EXECUÇÃO DO CONSELHO
de 9 de dezembro de 2014
que altera a Decisão de Execução 2013/463/UE relativa à aprovação do programa de ajustamento macroeconómico de Chipre
(2014/919/UE)
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (UE) n.o 472/2013 do Parlamento Europeu e do Conselho, de 21 de maio de 2013, relativo ao reforço da supervisão económica e orçamental dos Estados-Membros da área do euro afetados ou ameaçados por graves dificuldades no que diz respeito à sua estabilidade financeira (1), nomeadamente o artigo 7.o, n.os 2 e 5,
Tendo em conta a proposta da Comissão Europeia,
Considerando o seguinte:
(1)
O Regulamento (UE) n.o 472/2013 aplica-se aos Estados-Membros já beneficiários de assistência financeira, nomeadamente do Mecanismo Europeu de Estabilidade (MEE), no momento da sua entrada em vigor.
(2)
O Regulamento (UE) n.o 472/2013 estabelece as regras de aprovação dos programas de ajustamento macroeconómico para os Estados-Membros beneficiários de assistência financeira. Essas regras devem ser coerentes com o disposto no Tratado que institui o Mecanismo Europeu de Estabilidade (TMEE).
(3)
Na sequência de um pedido de assistência financeira ao abrigo do MEE, apresentado por Chipre em 25 de junho de 2012, o Conselho decidiu, em 25 de abril de 2013, mediante a Decisão 2013/236/UE do Conselho (2), que Chipre deveria aplicar rigorosamente um programa de ajustamento macroeconómico.
(4)
Em 24 de abril de 2013, o Conselho de Governadores do MEE decidiu conceder, em princípio, apoio à estabilidade de Chipre e aprovou um Memorando de Entendimento sobre as Condicionalidades de Política Económica, assim como a sua assinatura pela Comissão em nome de MEE.
(5)
Em conformidade com o artigo 1.o, n.o 2, da Decisão 2013/236/UE, a Comissão, em ligação com o Banco Central Europeu (BCE) e, quando oportuno, com o Fundo Monetário Internacional (FMI), procedeu à quinta avaliação dos progressos alcançados na aplicação das medidas acordadas, bem como da eficácia e do impacto socioeconómico das mesmas. Na sequência desta avaliação, o programa de ajustamento macroeconómico em vigor foi atualizado, tendo em conta as medidas tomadas pelas autoridades cipriotas até ao segundo trimestre de 2014.
(6)
Na sequência da entrada em vigor do Regulamento (UE) n.o 472/2013, o programa de ajustamento macroeconómico foi adotado sob a forma de uma decisão de execução do Conselho. Por razões de clareza e de segurança jurídicas, o programa foi readotado com base no artigo 7.o, n.o 2, do Regulamento (UE) n.o 472/2013. O conteúdo do programa manteve-se idêntico ao aprovado pela Decisão 2013/236/UE, mas incorporava igualmente os resultados da análise efetuada em conformidade com o artigo 1.o, n.o 2, da Decisão 2013/236/UE. Simultaneamente, foi revogada a Decisão 2013/236/UE.
(7)
A Decisão de Execução 2013/463/UE do Conselho (3) foi já alterada pela Decisão de Execução 2014/169/UE do Conselho (4). Tendo em conta a evolução recente, deverá ser novamente alterada.
(8)
A Comissão, em ligação com o BCE e o FMI, realizou a quinta avaliação dos progressos alcançados na execução das medidas acordadas, bem como da eficácia e do impacto socioeconómico das mesmas. Resulta dessa análise que há que introduzir alterações nas vertentes da reforma do setor financeiro, da política orçamental e das reformas estruturais, nomeadamente: i) um plano atualizado para a flexibilização gradual das restrições externas, devendo as autoridades comprometer-se a apenas o lançar após a conclusão com êxito da avaliação abrangente e a transição gradual para o Mecanismo Único de Supervisão (MUS); ii) medidas adicionais para reforçar a forma como os bancos gerem os empréstimos de má qualidade creditícia; iii) o requisito de concluir o seguimento da auditoria de 2013 relativa às instituições financeiras individuais, impor sanções se necessário e tornar pública a decisão final; iv) novas medidas para melhorar a capacidade operacional do Grupo de Cooperação; v) a adoção, pelo Conselho de Ministros, do novo enquadramento global que estabelece procedimentos de insolvência adequados para as sociedades e para os particulares, bem como a adoção, pela Câmara dos Representantes, das alterações ao enquadramento jurídico no que se refere às execuções de hipotecas (trata-se de duas ações prioritárias), especificando em pormenor os elementos exigidos para estes dois novos enquadramentos; vi) uma revisão do objetivo para o défice orçamental primário de 2014, não devendo este ultrapassar 210 milhões de euros (1,3 % do PIB) para refletir os resultados da execução orçamental no primeiro semestre de 2014, a apresentação de uma proposta que assegure a neutralidade orçamental da reforma do sistema de segurança social e a realização do objetivo fixado para o défice orçamental de 2015, enquanto o objetivo de um excedente primário em 2017 foi revisto em baixa, para 2,5 % do PIB, a fim de prever um ajustamento orçamental gradual ao longo de 2017-2018; vii) medidas adicionais com o objetivo de tornar operacional o processo de privatização na Autoridade Portuária de Chipre e na Autoridade da Eletricidade de Chipre; viii) a nomeação do novo comissário e dos dois comissários assistentes do novo departamento fiscal, a criação de uma base comum de dados dos contribuintes, bem como a adoção dos atos de direito derivado que forem necessários para tornar operacionais o poderes de cobrança reforçados; ix) a reforma da tributação dos bens imóveis, que deverá ser implementada em 2015; x) requisitos adicionais para acelerar a emissão de títulos de propriedade no mercado da habitação; xi) um projeto de plano de ação com vista a eliminar os atrasos nos processos judiciais, dispor de estatísticas pormenorizadas sobre a duração dos processos e os atrasos verificados e instituir um tribunal administrativo; xii) a análise das disposições da atual lei relativa ao Serviço Cipriota do Turismo que são suscetíveis de prejudicar a concorrência; e xiii) uma análise preliminar do potencial técnico e económico para continuar a aumentar a produção de eletricidade a partir de fontes renováveis de energia e do preço de custo das diferentes fontes de energias renováveis em comparação com as fontes convencionais de energia primária, juntamente com a inclusão de medidas destinadas a aumentar a capacidade e a independência da Autoridade Reguladora da Energia de Chipre.
(9)
Ao longo do período de aplicação do pacote global de medidas, a Comissão deverá prestar aconselhamento estratégico suplementar, bem como assistência técnica em domínios específicos. Um Estado-Membro que esteja sujeito a um programa de ajustamento macroeconómico e que revele capacidade administrativa insuficiente deve solicitar assistência técnica à Comissão, que, para o efeito, pode criar grupos de peritos.
(10)
De acordo com as regras e práticas nacionais, as autoridades cipriotas deveriam obter o parecer dos parceiros sociais e das organizações da sociedade civil na preparação, execução, controlo e avaliação do programa de ajustamento macroeconómico,
ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
O artigo 2.o da Decisão de Execução 2013/463/UE é alterado do seguinte modo:
1)
O n.o 5 passa a ter a seguinte redação:
«5. Tendo em vista restabelecer a solidez do seu setor financeiro, Chipre deve prosseguir a restruturação nos setores da banca e das instituições de crédito cooperativo, continuar a reforçar a supervisão e a regulamentação no contexto da transição em curso para o MUS, proceder a uma reforma do enquadramento para a restruturação da dívida; e suprimir gradualmente as medidas restritivas em conformidade com o roteiro, salvaguardando ao mesmo tempo a estabilidade financeira.
O programa deve prever as seguintes ações e resultados:
a)
garantir que a situação do setor bancário em termos de liquidez é acompanhada de perto. As restrições temporárias à livre circulação de capitais (nomeadamente, limites aos levantamentos de numerário, pagamentos e transferências) devem ser acompanhadas de perto. A flexibilização gradual das medidas restritivas externas deve ser coerente com a estabilidade do setor financeiro e manter margens de reserva de liquidez prudentes. O Banco Central de Chipre (BCC) realizará verificações no local sobre a aplicação das restrições, e tomará medidas de supervisão adequadas, se necessário. As autoridades apenas procederão a uma maior flexibilização das medidas externas restritivas após a conclusão com êxito da avaliação abrangente e a transição gradual para o MUS. Pretende-se que os controlos se mantenham durante o período estritamente necessário, a fim de atenuar riscos graves para a estabilidade do sistema financeiro. Após o resultado da avaliação abrangente, deverá ser atualizado e publicado o plano pormenorizado para a flexibilização gradual das medidas restritivas. Os planos de financiamento e de capital dos bancos nacionais que dependem do financiamento do banco central ou que sejam beneficiários de auxílios estatais devem refletir de forma realista a desalavancagem financeira preconizada no setor bancário e reduzir a dependência dos empréstimos do banco central, evitando simultaneamente a venda precipitada de ativos e uma contração do crédito;
b)
adaptar os requisitos mínimos de capital, tendo em conta os parâmetros de análise do balanço e os testes de esforço a nível da União;
c)
garantir que, antes da concessão de qualquer auxílio estatal, os planos de restruturação são formalmente aprovados de acordo com as regras relativas aos auxílios estatais. Os bancos com insuficiência de capital podem solicitar ao Estado auxílios destinados à recapitalização, respeitando os procedimentos relativos aos auxílios estatais, caso as outras medidas não sejam suficientes. Os bancos sujeitos a planos de restruturação devem comunicar os progressos realizados na aplicação desses planos;
d)
garantir que é criado um registo de crédito e que este se encontra operacional;
e)
tendo em conta a transição para o MUS, garantir a plena aplicação do quadro regulamentar no que respeita à concessão de empréstimos, à imparidade dos ativos e à constituição de provisões;
f)
introduzir requisitos de divulgação obrigatória para assegurar que os bancos comunicam regularmente às autoridades e aos mercados os progressos alcançados na restruturação das suas operações;
g)
assegurar a revisão das orientações em matéria de governo societário, a fim de especificar, nomeadamente, a interação entre as unidades de auditoria interna dos bancos e as autoridades de supervisão bancária;
h)
reforçar o governo dos bancos, nomeadamente através da proibição de conceder crédito aos membros independentes do conselho de administração ou às partes suas associadas;
i)
assegurar que o BCC dispõe dos recursos humanos necessários e que são introduzidas as necessárias alterações tendo em conta as novas responsabilidades que lhe incumbem, assegurando nomeadamente uma separação entre as funções de resolução e de supervisão, a transposição para o direito nacional do conjunto único de regras, incluindo a Diretiva 2014/59/UE do Parlamento Europeu e do Conselho (5) e a Diretiva 2014/49/UE do Parlamento Europeu e do Conselho (6);
j)
melhorar a gestão dos empréstimos de má qualidade creditícia, tendo em conta a evolução e o calendário do MUS. Trata-se nomeadamente de: rever o código de conduta dos bancos e as suas estratégias de gestão e práticas em matéria de pagamentos em atraso; controlar os objetivos de restruturação estabelecidos pelo BCC; medidas destinadas a permitir aos mutuantes obterem informações financeiras adequadas sobre a situação financeira dos mutuários, bem como solicitar, obter e executar a apreensão dos ativos financeiros e rendimentos dos mutuários em incumprimento; medidas destinadas a permitir e facilitar a transferência, por parte dos mutuantes para terceiros, de empréstimos individuais já existentes, juntamente com todas as cauções e garantias, sem necessidade do consentimento do mutuário;
k)
flexibilizar as restrições à execução de cauções. Esta medida deve acompanhar a preparação de legislação com base num quadro global de reformas que estabeleça procedimentos adequados para a insolvência das pessoas singulares e coletivas e assegure o funcionamento regular e eficaz da versão revista dos enquadramentos para a execução de hipotecas e a insolvência. Alem disso, uma vez reformado, o novo enquadramento jurídico para a restruturação da dívida do setor privado deve ser sujeito a análise, devendo prever-se medidas adicionais se necessário;
l)
concluir a harmonização da regulamentação e supervisão das instituições de crédito cooperativo relativamente aos bancos comerciais;
m)
assegurar que o Grupo de Cooperação promove a aplicação atempada e integral do plano de reestruturação acordado e adota medidas suplementares para melhorar a sua capacidade operacional, nomeadamente nos domínios da gestão dos pagamentos em atraso, do sistema de informação de gestão, do governo e da capacidade de gestão;
n)
prosseguir o reforço do enquadramento para o combate ao branqueamento de capitais e implementar um plano de ação que garanta a aplicação de práticas aperfeiçoadas no que se refere ao controlo dos clientes e à transparência das entidades, em sintonia com as melhores práticas.
2)
No n.o 8, a alínea e) passa a ter a seguinte redação:
«e)
Adotar um ato legislativo que permita estabelecer um sistema sólido de governação das empresas públicas e semipúblicas e adotar um plano de privatizações para ajudar a melhorar a eficiência económica e restabelecer a sustentabilidade da dívida;»
3)
O n.o 13 passa a ter a seguinte redação:
«13. O ritmo dos processos judiciais deve ser acelerado e os atrasos nos processos judiciais devem ser eliminados até ao final do programa. Chipre deve tomar iniciativas para reforçar a competitividade do seu setor do turismo, através da implementação de um plano de ação concreto com vista à realização dos objetivos quantitativos estabelecidos, nomeadamente na estratégia para o turismo para 2011-2015, recentemente revista, bem como através da avaliação da Lei relativa ao Serviço Cipriota do Turismo, a saber, os artigos suscetíveis de prejudicar a concorrência no setor do turismo. Chipre deve aplicar uma estratégia aeropolítica conducente à adaptação da sua política externa no domínio da aviação, tendo em conta a política externa da UE em matéria de aviação e os acordos da UE no mesmo domínio e garantindo, simultaneamente, suficiente conectividade aérea.»
4)
No n.o 14, a alínea b) passa a ter a seguinte redação:
«b)
Num esboço do regime de regulamentação e organização do mercado para o setor restruturado da energia e do gás, incluindo uma avaliação preliminar do potencial para aumentar a produção de eletricidade a partir de fontes renováveis de energia; e»
5)
O n.o 16 passa a ter a seguinte redação:
«16 Aquando da elaboração de uma estratégia abrangente e coerente de crescimento, Chipre deve ter em conta a reforma em curso da administração pública, a reforma da gestão financeira pública, outros compromissos do programa de ajustamento macroeconómico do país e iniciativas pertinentes da União, tendo em conta o Acordo de Parceria para a aplicação dos fundos estruturais e de investimento europeus. A estratégia de crescimento será desenvolvida, coordenada e executada através do organismo único que emanará da Task Force para o Crescimento já estabelecida e será integrado no quadro institucional nacional.»
Artigo 2.o
A destinatária da presente decisão é a República de Chipre.
Feito em Bruxelas, em 9 de dezembro de 2014.