NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 258/2014
ze dne 3. dubna 2014,
kterým se zavádí program Unie na podporu zvláštních činností v oblasti účetního výkaznictví a auditu na období 2014-2020 a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 716/2009/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 716/2009/ES (3) zavedlo program Společenství na podporu zvláštních činností v oblasti finančních služeb, účetního výkaznictví a auditu. Na základě tohoto rozhodnutí je Evropské poradní skupině pro účetní výkaznictví (EFRAG), Nadaci mezinárodních standardů účetního výkaznictví (nadace IFRS), jež je právním nástupcem Nadace Výboru pro mezinárodní účetní standardy (IASCF), a Radě pro dozor nad veřejnými zájmy (PIOB) poskytováno do 31. prosince 2013 spolufinancování ze strany Unie ve formě grantů na provozní náklady.
(2)
Krize na finančních trzích, která se projevuje od roku 2008, posunula otázku účetního výkaznictví a provádění auditů do popředí zájmu politik Unie. Řádně fungující společný rámec účetního výkaznictví je nezbytný pro vnitřní trh, pro efektivní fungování kapitálových trhů a pro vytvoření integrovaného trhu finančních služeb v Unii.
(3)
Účetní výkazy nejenže hrají klíčovou úlohu při zajištění toho, aby investoři měli k dispozici podstatné informace týkající se účetní rozvahy, výsledovky a peněžních toků, ale podporuje rovněž efektivní správu a řízení společností.
(4)
Účetní výkazy nejenže hrají klíčovou úlohu při ochraně zájmů akcionářů a věřitelů, ale současně tvoří i základ obezřetnostní regulace, neboť všechny zásadní legislativní nástroje v oblasti finančních služeb, včetně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5), se opírají o podnikové účetní výkazy. Regulátoři vycházejí z účetní terminologie, když posuzují, jaká rizika určitá společnost podstupuje, a tedy i jaké kroky by měla učinit.
(5)
V globálním hospodářství je třeba vytvořit globální účetní jazyk, přičemž je třeba zohlednit četné a rozmanité již používané účetní zvyklosti. Skupina G20 opakovaně vyzývá k zavedení celosvětových účetních standardů a ke sbližování současných a budoucích účetních standardů. Mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS) vypracované Radou pro mezinárodní účetní standardy (IASB) jsou přejímány a používány v mnoha státech po celém světě, ale ne v některých důležitých. Takové mezinárodní účetní standardy musí být vytvářeny transparentním a demokraticky odpovědným způsobem. Pro zajištění respektování zájmů Unie a vysoce kvalitních celosvětových standardů slučitelných s právem Unie je nezbytné, aby zájmy Unie byly při vytváření mezinárodních standardů odpovídajícím způsobem zohledněny. Tyto zájmy zahrnují zachování zásady, aby účetní závěrky poskytovaly „věrný a poctivý obraz“ a byly spolehlivé a srozumitelné, srovnatelné a relevantní.
(6)
Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (6) by IFRS měly být začleněny do práva Unie, aby byly používány společnostmi s cennými papíry kotovanými na regulovaném trhu v Unii, pouze pokud IFRS splňují kritéria stanovená v uvedeném nařízení, včetně požadavku, aby účetní závěrka podávala „věrný a poctivý obraz“, jak je stanoveno v čl. 4 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (7). IFRS tudíž hrají významnou úlohu ve fungování vnitřního trhu a Unie má tak přímý zájem na zajištění toho, aby výsledkem procesu, v rámci něhož jsou IFRS vypracovávány a schvalovány, byly standardy, jež jsou v souladu s požadavky právního rámce pro vnitřní trh.
(7)
IFRS vydává IASB a související výklad těchto standardů vydává Výbor pro výklad IFRS, což jsou dva orgány v rámci nadace IFRS. Je tedy důležité vytvořit vhodné mechanismy financování nadace IFRS.
(8)
EFRAG byla založena v roce 2001 evropskými organizacemi, které zastupují emitenty a účetní podílející se na účetním výkaznictví. V souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 poskytuje EFRAG Komisi stanoviska ohledně toho, zda je účetní standard vydaný IASB nebo výklad vydaný Výborem pro výklad IFRS, který má být převzat, v souladu s kritérii pro přejímání stanovenými v uvedeném nařízení.
(9)
EFRAG přebírá úlohu „jednotného evropského hlasu v oblasti účetnictví“ na globální scéně. Z tohoto titulu poskytuje EFRAG náměty v procesu vytváření standardů IASB. Vzhledem k významným názorovým rozdílům mezi jednotlivými členskými státy a zúčastněnými subjekty by se měla EFRAG, má-li výše uvedenou úlohu plnit, seznámit se všemi možnými názory, které jsou v Unii zastávány, v řádném postupu, v němž hrají zásadní úlohu vnitrostátní orgány stanovující standardy, vlády, regulátoři a další zúčastněné subjekty. Veškeré interakce EFRAG s IASB by měly být zcela transparentní a jakékoli rozhodnutí EFRAG by mělo být přijato po náležité konzultaci s vnitrostátními orgány stanovujícími standardy.
(10)
S přihlédnutím k významu EFRAG při posuzování toho, zda jsou IFRS v souladu s požadavkem práva obchodních společností Unie a její politiky v této oblasti, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 1606/2002, je nezbytné, aby Unie zajistila stabilní financování EFRAG, a přispěla tak na její financování.
(11)
Dne 12. listopadu 2013 Komise zveřejnila zprávu Philippa Maystadta, zvláštního poradce komisaře pro vnitřní trh a služby (dále jen „zpráva zvláštního poradce“), v níž nastínil potenciální reformy správy a řízení EFRAG, jejichž cílem je posílit přispění Unie k rozvoji mezinárodních účetních standardů. Za účelem dosažení očekávaných cílů programu spolufinancování zavedeného tímto nařízením (dále jen „program“) je nutné, aby byly revidovány mechanismy správy a řízení v souladu s doporučeními uvedenými ve zprávě zvláštního poradce a aby byly tyto reformy neprodleně provedeny. Komise by měla sledovat provádění reformy správy a řízení v EFRAG a informovat Evropský parlament a Radu o pokroku v jejím provádění. Za tímto účelem by Komise do 31. března 2014 měla Evropskému parlamentu a Radě předložit zprávu o provádění reformy správy a řízení.
(12)
Odborná práce EFRAG by měla být zaměřena na odborné poradenství Komisi ohledně schválení IFRS, jakož i vhodnou účast v procesu vývoje IFRS, a měla by zajistit, aby zájmy Unie byly při vytváření mezinárodních standardů náležitě zohledněny. Tyto zájmy by měly zahrnovat pojem „obezřetnosti“, zachování požadavku na „věrný a poctivý obraz“, jak je stanoveno ve směrnici 2013/34/EU, a měly by brát v úvahu dopad standardů na finanční stabilitu a hospodářství. Komise by měla posuzovat odbornou práci EFRAG ve zprávách vypracovaných v souladu s kritérii stanovenými v tomto nařízení.
(13)
Pokud jde o oblast povinných auditů, zřídila v roce 2005 Monitorovací skupina, což je mezinárodní organizace odpovědná za sledování reformy správy a řízení Mezinárodní federace účetních (IFAC), PIOB. Úlohou PIOB je dohlížet na proces vedoucí k přijetí mezinárodních auditorských standardů (ISA) a na ostatní činnosti IFAC v oblasti veřejného zájmu. ISA je možné přijmout k uplatňování v Unii zejména za předpokladu, že tyto standardy byly vypracovány řádným a transparentním způsobem pod veřejným dohledem ve smyslu článku 26 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (8). Návrhy Komise týkající se oblasti auditu ze dne 30. listopadu 2011 rovněž předpokládají zavedení ISA v Unii.
(14)
Zavedení ISA v Unii a klíčový význam PIOB pro zajištění toho, aby tyto standardy splňovaly požadavky stanovené směrnicí 2006/43/ES, znamená, že Unie má přímý zájem na zajištění toho, aby postupy pro vypracovávání a schvalování ISA zajistily jejich soulad s právním rámcem vnitřního trhu. Návrh Komise na změnu směrnice 2006/43/ES také výslovně uznává úlohu PIOB. Je tedy důležité zajistit vhodné mechanismy financování PIOB.
(15)
Subjekty pracující v oblasti účetnictví a auditu jsou velmi závislé na financování a mají v Unii významnou úlohu, která je rozhodující pro fungování vnitřního trhu. Navrhovaní příjemci programu zavedeného rozhodnutím č. 716/2009/ES byli spolufinancováni granty na provozní náklady z rozpočtu Unie, jež jim umožnily posílit jejich finanční nezávislost na soukromém sektoru a zdrojích ad hoc, a tím i zvýšit jejich možnosti a důvěryhodnost. Financování z veřejných zdrojů by však samo o sobě nemělo být chápáno jako potvrzení této nezávislosti na soukromém sektoru. Měla by být především požadována větší transparentnost v otázkách spojených s členstvím v radách mimo jiné IASB a EFRAG s cílem zajistit, aby v procesech vytváření standardů a schvalování byly zastoupeny všechny zúčastněné subjekty. EFRA a IASB by měly přijmout veškerá vhodná opatření, aby nedošlo ke střetu zájmů, včetně požadavků na zveřejňování informací přizpůsobených funkci a odpovědnosti různých kategorií zaměstnanců těchto organizací.
(16)
Zkušenosti ukázaly, že spolufinancování Unií zajišťuje, že se těmto příjemcům dostane jasného, stabilního, diverzifikovaného, řádného a odpovídajícího financování, a přispěje k tomu, aby tito příjemci byli schopni plnit své úkoly v oblasti veřejného zájmu nezávisle a účinně. Dostatečné finanční prostředky by proto měly být i nadále poskytovány prostřednictvím příspěvku Unie na vytváření mezinárodních účetních a auditorských standardů, zejména pak nadaci IFRS, EFRAG a PIOB.
(17)
Kromě změny struktury financování podstoupily nadace IFRS a EFRAG reformy správy a řízení s cílem zajistit, aby bylo v rámci jejich struktury a vnitřních postupů zajištěno, že budou schopny plnit své poslání v oblasti veřejného zájmu nezávisle, účinně, transparentně a demokraticky. V souvislosti s nadací IFRS byla v roce 2009 vytvořena Rada pro monitorování, která má zajišťovat veřejnou kontrolu a dohled, zlepšila se efektivita Poradního výboru pro standardy, zvýšila se transparentnost a role posuzování dopadů byla formalizována jako součást řádného postupu IASB. Úsilí o zlepšení řízení těchto subjektů bude pokračovat. V roce 2013 zahájila Komise hodnocení uplatňování nařízení (ES) č. 1606/2002. Rozsah hodnocení se týká zejména kritérií pro schvalování IFRS v Unii, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení, a opatření v oblasti správy a řízení přijatá nadací IFRS a IASB. Komise má v úmyslu hodnocení dokončit a o výsledcích podat zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2014. V případě potřeby předloží Komise legislativní návrh ke zlepšení fungování uvedeného nařízení.
(18)
Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které je pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částkou v ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení (9).
(19)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (10) a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU, Euratom) č. 1268/2012 (11), jež chrání finanční zájmy Unie, mají být používána při provádění programu se zřetelem na zásady jednoduchosti a jednotnosti ve výběru rozpočtových nástrojů, na omezení počtu případů, ve kterých si Komise ponechává přímou odpovědnost za provádění a řízení, a na požadovanou úměrnost mezi výší zdrojů a administrativní zátěží související s jejich použitím.
(20)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o sestavování ročních pracovních programů.
(21)
Očekává se, že program přispěje k zajištění porovnatelnosti a transparentnosti účetních závěrek společností napříč Unií a k tomu, aby byly brány v potaz potřeby Unie v kontextu celosvětové harmonizace standardů finančního výkaznictví. Jednotný evropský postoj by přispěl k podpoře mezinárodního uznání IFRS, konvergence a vysoce kvalitních mezinárodních auditorských standardů ve všech členských státech. Program rovněž přispívá k naplňování strategie Evropa 2020 tím, že podporuje vznik jednotného trhu finančních služeb a kapitálu, jakož i k vnější dimenzi této strategie.
(22)
Toto nařízení by mělo umožnit spolufinancovat činnosti určitých subjektů sledujících cíl, který je součástí politiky Unie v oblasti vypracovávání standardů, jejich schvalování nebo dohlížení na procesy vytváření standardů v oblasti účetního výkaznictví a auditů, a tuto politiku podporuje.
(23)
Financování Unií je navrhováno pro jasně vymezený a omezený počet nejdůležitějších subjektů v oblasti účetního výkaznictví a auditů. Ve stávajícím institucionálním rámci by měl mechanismus financování zajistit stálé, diverzifikované, řádné a přiměřené financování, aby příslušné subjekty mohly plnit své poslání ve vztahu k Unii nebo ve veřejném zájmu nezávisle a účinně. Tyto subjekty by měly zveřejňovat rozpis částek dalšího financování pocházejícího z alternativních zdrojů.
(24)
S ohledem na vývoj po předložení doporučení uvedeného ve zprávě zvláštního poradce by měla Komise předložit v březnu 2014 a poté počínaje rokem 2015 každoročně, nejpozději v červnu, zprávu o pokroku EFRAG při provádění reforem správy a řízení. IASB iniciovala revizi koncepčního rámce. Po vydání revidovaného koncepčního rámce by měla Komise podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o případných změnách v koncepčním rámci a jejich zdůvodnění, se zaměřením především na pojmy obezřetnosti a spolehlivosti a zajištění „věrného a poctivého obrazu“, jak je stanoveno ve směrnici 2013/34/EU. Příjemci by měli zajistit účinné a hospodárné využití prostředků z veřejných zdrojů, včetně cestovních a souvisejících výdajů.
(25)
Program by měl nahradit předchozí program spolufinancování pro uvedené příjemce. Proto by mělo být v zájmu právní jistoty zrušeno rozhodnutí č. 716/2009/ES.
(26)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zavedení programu Unie na podporu činností subjektů, které přispívají k dosažení cílů politiky Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů, na období 2014-2020, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej z důvodu jeho rozsahu a účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(27)
Jakákoli finanční podpora pro nové příjemce, a to i tehdy, jedná-li se o přímé nástupce jednoho z příjemců uvedených v tomto nařízení, podléhá schválení Evropským parlamentem a Radou v souladu s článkem 294 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(28)
Dobu použitelnosti tohoto nařízení je vhodné uvést do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (12). Toto nařízení by se tedy mělo použít ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Zavádí se program Unie na podporu činností subjektů, které přispívají k dosažení cílů politiky Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů (dále jen „program“) na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
2. Program se vztahuje na činnosti související s vypracováváním nebo poskytováním vstupních informací pro vypracovávání standardů, s používáním, hodnocením nebo sledováním standardů nebo dohlížením na procesy vytváření standardů na podporu provádění politik Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů, které vykonává nadace IFRS, EFRAG nebo PIOB.
Článek 2
Cíl
Cílem programu je zlepšit podmínky pro účinné fungování vnitřního trhu podporou transparentního a nezávislého rozvoje mezinárodních standardů účetního výkaznictví a auditů.
Článek 3
Příjemci
1. Příjemci programu jsou:
a)
v oblasti účetního výkaznictví:
i)
EFRAG na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2016,
ii)
nadace IFRS,
b)
v oblasti auditů: PIOB.
2. Subjekty činné v oblasti účetního výkaznictví a v oblasti auditů, které obdrží finanční prostředky Unie prostřednictvím programu, mají povinnost postupovat s řádnou péčí, aby zajistily svou nezávislost a účinné a hospodárné využívání prostředků z veřejných zdrojů, bez ohledu na různorodé zdroje financování, které mohou přijímat.
Článek 4
Udělování grantů
Finanční prostředky v rámci programu jsou poskytovány v podobě grantů na provozní náklady udělovaných na ročním základě.
Článek 5
Transparentnost
Každý příjemce finančních prostředků udělených na základě programu uvede na patřičně viditelném místě, například na internetových stránkách, ve svých publikacích nebo ve výroční zprávě, že obdržel finanční prostředky z rozpočtu Unie, a rozpis částek dalšího financování pocházejícího z alternativních zdrojů.
Článek 6
Finanční ustanovení
1. Finanční krytí pro provádění tohoto programu na období 2014-2020 činí 43 176 000 EUR v běžných cenách.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
3. Orientační rozpis finančního krytí uvedeného v odstavci 1 pro všechny tři příjemce je následující:
a)
pro EFRAG: 9 303 000 EUR,
b)
pro nadaci IFRS: 31 632 000 EUR,
c)
pro PIOB: 2 241 000 EUR.
Článek 7
Provádění programu
Komise program provádí prostřednictvím ročních pracovních programů v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Každý roční pracovní program plní cíl programu stanovený v článku 2 tohoto nařízení tím, že určí:
a)
očekávané výsledky,
b)
přehled rozpočtu podle jednotlivých příjemců, v souladu s orientačními částkami stanovenými v čl. 6 odst. 3.
Za účelem zajištění transparentnosti roční pracovní program také formou odkazu uvádí cíle stanovené v článku 2, způsob provádění stanovený v článku 4 a zjištění vyplývající ze zpráv.
Komise přijímá roční pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů.
Článek 8
Ochrana finančních zájmů Evropské unie
1. Komise přijme vhodná opatření, která zajistí, aby byly při provádění činností financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět, prostřednictvím kontroly dokumentů i kontrol na místě, audit u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie v rámci programu.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (13) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a kontrol.
Článek 9
Hodnocení
1. Do 31. března 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě první zprávu o nezbytných reformách správy a řízení v oblasti účetnictví a finančních informací týkající se EFRAG, zohledňující mimo jiné vývoj po vydání doporučení obsaženého ve zprávě zvláštního poradce, a o opatřeních, která již EFRAG podnikla za účelem provedení těchto reforem.
2. Do 31. prosince 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o zjištěních vyplývajících z jejího hodnocení nařízení (ES) č. 1606/2002, včetně případných návrhů na změnu uvedeného nařízení za účelem jeho lepšího fungování, a také o mechanismech správy a řízení ve všech příslušných orgánech.
3. Počínaje rokem 2015 připraví Komise výroční zprávu o činnosti nadace IFRS týkající se vývoje IFRS, PIOB a EFRAG.
4. Pokud jde o nadaci IFRS, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 zabývat její činností, a zejména obecnými zásadami, podle nichž byly vypracovány nové standardy. Zpráva rovněž zhodnotí, zda IFRS náležitě zohledňují různé podnikatelské modely, zda odrážejí skutečné důsledky ekonomických transakcí, zda nejsou příliš složité a zda dokáží zabránit zkreslení z důvodu krátkodobé perspektivy nebo nestálosti.
Po vydání revidovaného koncepčního rámce se zpráva zaměří na případné změny v koncepčním rámci, a především na pojmy obezřetnosti a spolehlivosti.
5. Pokud jde o PIOB či její nástupnickou organizaci, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 věnovat vývoji v souvislosti s diverzifikací financování. Pokud financování od IFAC přesáhne v určitém roce dvě třetiny celkového ročního objemu finančních prostředků PIOB, předloží Komise návrh na omezení svého ročního příspěvku na daný rok na nejvýše 300 000 EUR.
6. Pokud jde o EFRAG, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 zabývat následujícími otázkami:
a)
zda EFRAG při své odborné práci na mezinárodních účetních standardech náležitě zohledňuje požadavek uvedený v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002, zejména při posuzování toho, zda jsou nové nebo pozměněné IFRS v souladu se zásadou „věrného a poctivého obrazu“ a zda odpovídají evropskému veřejnému zájmu;
b)
zda EFRAG při své odborné práci na IFRS poskytuje odpovídající hodnocení toho, zda navržené, nové či pozměněné mezinárodní účetní standardy vypracované IASB jsou podložené a odpovídají potřebám Unie s ohledem na rozmanitost účetních a hospodářských modelů a názorů v Unii; a
c)
jakého pokroku dosáhla EFRAG při provádění reforem správy a řízení s ohledem na vývoj po předložení doporučení uvedeného ve zprávě zvláštního poradce.
Bude-li to vhodné, předloží Komise legislativní návrh na pokračování financování EFRAG po 31. prosinci 2016.
7. Komise předá zprávu uvedenou v odstavci 3 Evropskému parlamentu a Radě každoročně nejpozději 30. června.
8. Nejpozději dvanáct měsíců před koncem programu předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dosažení cíle programu. Tato zpráva zhodnotí přinejmenším celkovou vhodnost a soudržnost programu, účinnost jeho plnění a celkovou a individuální účinnost pracovního programu příjemců z hlediska dosažení cíle uvedeného v článku 2.
9. Komise zašle zprávy uvedené v tomto článku pro informaci Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru.
Článek 10
Zrušení
Rozhodnutí č. 716/2009/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Článek 11
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
REGULAMENTO (UE) N.o 258/2014 DO PARLAMENTO EUROPEU E DO CONSELHO
de 3 de abril de 2014
que cria um programa da União de apoio a atividades específicas no domínio da informação financeira e da auditoria para o período 2014-2020 e que revoga a Decisão n.o 716/2009/CE
(Texto relevante para efeitos do EEE)
O PARLAMENTO EUROPEU E O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, nomeadamente o artigo 114.o,
Tendo em conta a proposta da Comissão Europeia,
Após transmissão do projeto de ato legislativo aos parlamentos nacionais,
Tendo em conta o parecer do Comité Económico e Social Europeu (1),
Deliberando de acordo com o processo legislativo ordinário (2),
Considerando o seguinte:
(1)
A Decisão n.o 716/2009/CE do Parlamento Europeu e do Conselho (3) instituiu um programa comunitário de apoio a atividades específicas no domínio dos serviços financeiros, da informação financeira e da auditoria. Com base nessa decisão, o Grupo consultivo para a informação financeira na Europa (EFRAG), a Fundação IFRS («International Financial Reporting Standards Foundation») que é o sucessor legal da Fundação do Comité das normas internacionais de contabilidade (IASCF) e o Conselho de Supervisão do Interesse Público (PIOB) beneficiaram de cofinanciamento da União, sob a forma de subvenções de funcionamento, até 31 de dezembro de 2013.
(2)
A crise que se abateu sobre os mercados financeiros desde 2008 colocou a questão da informação financeira e da auditoria no cerne das prioridades políticas da União. Um enquadramento comum e eficaz para a informação financeira é fundamental para o mercado interno, para o bom funcionamento dos mercados de capitais e para a realização de um mercado integrado dos serviços financeiros na União.
(3)
Para além de desempenharem um papel central ao assegurar que os investidores dispõem de informações importantes sobre o balanço, as contas de ganhos e perdas e os fluxos de tesouraria, as demonstrações financeiras sustentam uma efetiva governação das empresas.
(4)
Para além de desempenharem um papel crucial na proteção dos interesses dos acionistas e dos credores, as demonstrações financeiras constituem a pedra basilar da regulamentação prudencial, na medida em que todos os principais instrumentos legislativos relativos aos serviços financeiros baseiam-se nas demonstrações financeiras da empresa, incluindo o Regulamento (UE) n.o 648/2012 do Parlamento Europeu e do Conselho (4) e o Regulamento (UE) n.o 575/20132 do Parlamento Europeu e do Conselho (5). As autoridades de regulamentação baseiam-se na terminologia contabilística para compreender os riscos que uma empresa assume e, consequentemente, o que se exige dessa empresa.
(5)
Numa economia global, é necessário dispor de uma linguagem contabilística mundial, tendo simultaneamente em consideração as diversas e diferentes tradições contabilísticas já utilizadas. O G20 requereu repetidamente normas contabilísticas globais e a convergência entre as normas contabilísticas existentes e futuras. As normas internacionais de relato financeiro (IFRS) elaboradas pelo Conselho das Normas Internacionais de Contabilidade (IASB) são adotadas e utilizadas em numerosas jurisdições em todo o mundo, mas não em algumas jurisdições importantes. Essas normas internacionais de contabilidade devem ser desenvolvidas no âmbito de um processo transparente e democraticamente responsável. A fim de assegurar o respeito dos interesses da União e a elevada qualidade das normas globais, bem como a sua compatibilidade com o direito da União, é essencial que os interesses da União sejam adequadamente contemplados nesses processos de elaboração das normas internacionais. Tais interesses incluem a manutenção do princípio de que as demonstrações financeiras deverão dar uma «imagem verdadeira e apropriada», e deverão ser fiáveis e compreensíveis, comparáveis e relevantes.
(6)
De acordo com o Regulamento (CE) n.o 1606/2002 do Parlamento Europeu e do Conselho (6), as IFRS só deverão ser integradas na legislação da União, a fim de serem aplicadas pelas empresas cujos valores mobiliários sejam cotados num mercado regulamentado na União, se satisfizerem os critérios previstos nesse regulamento, incluindo o requisito de que as contas deem uma «imagem verdadeira e apropriada», como estabelecido no artigo 4.o, n.o 3, da Diretiva 2013/34/UE do Parlamento Europeu e do Conselho (7). As IFRS desempenham, por conseguinte, um importante papel no funcionamento do mercado interno, pelo que é do interesse direto da União assegurar que o seu processo de elaboração e aprovação resulte em normas consentâneas com os requisitos do enquadramento legal do mercado interno.
(7)
As IFRS são emitidas pelo IASB e as interpretações a elas ligadas são emitidas pelo Comité de Interpretação das IFRS, dois organismos da Fundação IFRS. Importa, por conseguinte, encontrar formas de financiamento adequadas para a Fundação IFRS.
(8)
O EFRAG foi criado em 2001 por organizações europeias representantes dos emitentes e dos profissionais de contabilidade implicados no processo de prestação de informações financeiras. Nos termos do Regulamento (CE) n.o 1606/2002, o EFRAG dá pareceres à Comissão indicando se as normas de contabilidade publicadas pelo IASB e as interpretações publicadas pelo Comité de interpretação das IFRS, a aprovar, são conformes com os critérios relevantes estabelecidos no referido regulamento.
(9)
O EFRAG assume o papel de «voz única da Europa em matéria de contabilidade» na cena internacional. Nessa qualidade, o EFRAG contribui para o processo de estabelecimento de normas do IASB. Para desempenhar esse papel, o EFRAG deverá ter em conta todas as eventuais opiniões na União ao longo do processo relevante, pelo que as entidades competentes para o estabelecimento de normas, os governos e as entidades reguladoras, assim como outras partes interessadas, desempenham um papel essencial, tendo em conta as diferenças de opinião significativas que já existem entre os Estados-Membros e as diversas partes interessadas. Todas as interações do EFRAG com o IASB deverão ser inteiramente transparentes e qualquer decisão do EFRAG deverá ser tomada após consulta completa das entidades nacionais competentes pelo estabelecimento de normas.
(10)
Tendo em conta o papel que o EFRAG desempenha ao avaliar se as IFRS cumprem os requisitos do direito das sociedades da União e das suas políticas na matéria, como previsto no Regulamento (CE) n.o 1606/2002, é necessário que a União assegure o financiamento estável do EFRAG e, por conseguinte, contribua para o mesmo.
(11)
Em 12 de novembro de 2013, a Comissão publicou o relatório de Philippe Maystadt, conselheiro especial do comissário responsável pelo Mercado Interno e os Serviços (a seguir designado «relatório do conselheiro especial»), onde assinalava as reformas potenciais da governação do EFRAG destinadas a reforçar o contributo da União para o desenvolvimento de normas internacionais em matéria de contabilidade. Para a consecução dos objetivos esperados do programa de cofinanciamento, criado pelo presente Regulamento (a seguir designado «Programa»), é necessário que as disposições de governação sejam revistas em conformidade com as recomendações formuladas no relatório do conselheiro especial e que essas reformas sejam executadas o mais rapidamente possível. A Comissão deverá acompanhar a execução da reforma da governação do EFRAG e informar o Parlamento Europeu e o Conselho sobre os progressos realizados. Para o efeito, a Comissão deverá apresentar ao Parlamento Europeu e ao Conselho, até 31 de março de 2014, um relatório sobre a execução da reforma da governação.
(12)
O trabalho técnico do EFRAG deverá concentrar-se na assessoria técnica da Comissão sobre a adoção das IFRS, bem como numa adequada participação no processo de desenvolvimento dessas IFRS e deverá assegurar que os interesses da União sejam tidos adequadamente em conta no processo de elaboração de normas internacionais. Esses interesses deverão incluir o conceito de «prudência», a manutenção da obrigação de dar uma «imagem verdadeira e apropriada», tal como previsto na Diretiva 2013/34/UE, e deverão ter em conta o impacto de normas sobre a estabilidade financeira e a economia. A Comissão deverá avaliar os trabalhos técnicos do EFRAG através de relatórios elaborados de acordo com os critérios previstos no presente regulamento.
(13)
No domínio da revisão legal de contas, o PIOB foi criado em 2005 pelo Grupo de Acompanhamento, uma organização internacional responsável pelo acompanhamento da reforma da governação da Federação Internacional dos Contabilistas (IFAC). O papel do PIOB consiste em supervisionar o processo que resulta na aprovação de normas internacionais de auditoria (ISA) e outras atividades de interesse público da IFAC. As ISA poderão ser aprovadas para efeitos de aplicação na União, em particular se tiverem sido elaboradas com base num processo adequado, sob supervisão pública e num quadro de transparência, tal como exigido no artigo 26.o da Diretiva 2006/43/CE do Parlamento Europeu e do Conselho (8). As propostas da Comissão no domínio da auditoria, de 30 de novembro de 2011, também consideram a introdução das ISA na União.
(14)
A introdução das ISA na União e o papel fundamental do PIOB na garantia de que as ISA cumprem os requisitos estabelecidos na Diretiva 2006/43/CE significa que a União tem um interesse direto em assegurar que o processo mediante o qual essas normas são elaboradas e aprovadas resulte em normas consentâneas com o enquadramento legal do mercado interno. A proposta da Comissão de alteração da Diretiva 2006/43/CE reconhece também expressamente o papel do PIOB. Importa, por isso, encontrar formas de financiamento adequadas para o PIOB.
(15)
Os organismos que trabalham no domínio da contabilidade e da auditoria são altamente dependentes do financiamento e desempenham um papel primordial na União, decisivo para o funcionamento do mercado interno. Os beneficiários propostos do programa instituído pela Decisão n.o 716/2009/CE foram cofinanciados por subvenções de funcionamento a partir do orçamento da União, o que lhes permitiu reforçar a sua independência financeira relativamente aos recursos ad hoc e do setor privado, aumentando assim a sua capacidade e credibilidade. No entanto, o financiamento público em si próprio não deverá ser encarado como uma confirmação desta independência do setor privado. Em particular, deverá ser exigida uma maior transparência no que diz respeito à participação em órgãos de administração, nomeadamente do IASB e do EFRAG, a fim de assegurar que todas as partes interessadas estejam representadas no processo de elaboração e de aprovação de normas. O EFRAG e o IASB deverão tomar todas as medidas necessárias para evitar conflitos de interesses, incluindo requisitos em matéria de divulgação de informação adaptados às funções e responsabilidades das diferentes categorias de pessoal empregado por estas organizações.
(16)
A experiência demonstrou que o cofinanciamento da União assegura que os beneficiários dispõem de um financiamento claro, estável, diversificado, sólido e adequado, contribuindo para que os beneficiários cumpram a sua missão de interesse público de forma independente e eficiente. Por conseguinte, há que continuar a assegurar um financiamento suficiente através de uma contribuição da União para o funcionamento do processo de adoção de normas internacionais de contabilidade e auditoria e, em especial, para a Fundação IFRS, o EFRAG e o PIOB.
(17)
Para além da alteração das suas modalidades de financiamento, a Fundação IFRS e o EFRAG foram objeto de reformas de governação destinadas a assegurar que a sua estrutura e os seus processos lhes permitem cumprir a sua missão de interesse público de modo independente, eficiente, transparente e democraticamente responsável. No que respeita à Fundação IFRS, o Conselho de supervisão foi criado em 2009 para assegurar a responsabilização e a supervisão públicas, a eficácia do Conselho Consultivo de Normas foi reforçada, a transparência melhorada, tendo sido formalizado o papel das avaliações de impacto como parte do processo regular do IASB. Serão prosseguidos os esforços para melhorar a forma de governação desses organismos. Em 2013, a Comissão deu início a uma avaliação da aplicação do Regulamento (CE) n.o 1606/2002. O âmbito da avaliação abrange nomeadamente os critérios de aprovação das normas IFRS na União, tal como estabelecido no artigo 3.o, n.o 2, do referido regulamento, e os mecanismos de governação da Fundação IFRS e do IASB. A Comissão tenciona, até 31 de dezembro de 2014, concluir a sua avaliação e apresentar um relatório sobre os resultados dessa avaliação ao Parlamento Europeu e ao Conselho. Se necessário, a Comissão apresentará uma proposta legislativa para melhorar o funcionamento desse regulamento.
(18)
O presente regulamento estabelece um enquadramento financeiro para todo o período de vigência do Programa, que constitui o montante de referência privilegiada, na aceção do ponto 17 do Acordo Interinstitucional de 2 de dezembro de 2013 entre o Parlamento Europeu, o Conselho e a Comissão sobre a disciplina orçamental, a cooperação em matéria orçamental e a boa gestão financeira (9), para o Parlamento Europeu e para o Conselho durante o processo orçamental anual.
(19)
O Regulamento (UE, Euratom) n.o 966/2012 do Parlamento Europeu e do Conselho (10) e o Regulamento delegado (UE, Euratom) n.o 1268/2002 da Comissão (11), que salvaguardam os interesses financeiros da União, deverão ser aplicados no decurso da execução do Programa, tendo em conta os princípios de simplicidade e de coerência na escolha dos instrumentos orçamentais, a limitação do número de casos em que a Comissão detém a responsabilidade direta pela execução e gestão, e a necessária proporcionalidade entre o nível de recursos e a carga administrativa inerente à sua utilização.
(20)
A fim de assegurar condições uniformes para a execução do presente regulamento, deverão ser atribuídas competências de execução à Comissão no que diz respeito à adoção de programas de trabalho anuais.
(21)
O Programa a criar ao abrigo do presente regulamento deverá contribuir para os objetivos de assegurar a comparabilidade e transparência das contas das empresas em toda a União e para fazer com que as necessidades da União sejam ouvidas no contexto da harmonização global das normas de informação financeira. Falar a uma só voz europeia ajudará a promover a aceitação internacional das IFRS, a convergência e a elevada qualidade de normas internacionais de auditoria em todos os Estados-Membros. O Programa também deverá contribuir para a estratégia Europa 2020, ao reforçar o mercado único dos serviços financeiros e de capitais, bem como para a dimensão externa da estratégia.
(22)
O presente regulamento deverá prever a possibilidade de cofinanciamento das atividades de determinados organismos que prosseguem um objetivo que se insira e apoie a política da União no domínio da elaboração e aprovação de normas ou da supervisão dos processos de elaboração de normas em matéria de informação financeira e da auditoria.
(23)
É proposto um financiamento da União para um número bem definido e limitado dos organismos mais importantes no domínio da informação financeira e da auditoria. No atual quadro institucional, as modalidades de financiamento deverão assegurar um financiamento estável, diversificado, sólido e adequado a fim de permitir aos organismos em causa desempenharem a sua missão de interesse para a União ou de interesse público de modo independente e eficiente. Esses organismos deverão apresentar de forma discriminada os montantes dos financiamentos provenientes de outras fontes.
(24)
A Comissão, tendo em conta a evolução da situação na sequência das recomendações formuladas no relatório do conselheiro especial, deverá apresentar um relatório em março de 2014 e, a partir de 2015, todos os anos, até junho, sobre os progressos realizados pelo EFRAG na execução das suas reformas em matéria de governação. O IASB deu início à revisão do seu quadro conceptual. Concluída a versão revista do quadro conceptual, a Comissão deverá apresentar um relatório ao Parlamento Europeu e ao Conselho sobre as alterações eventualmente introduzidas no quadro conceptual e os motivos que as justificaram, com especial incidência sobre os conceitos de prudência e de fiabilidade assegurando o respeito da «imagem verdadeira e apropriada», tal como previsto na Diretiva 2013/34/UE. Os beneficiários deverão assegurar a utilização eficaz e económica dos fundos públicos, incluindo as despesas de viagem e despesas conexas.
(25)
O Programa deverá substituir o anterior programa de cofinanciamento para os beneficiários. Por conseguinte, por razões de segurança jurídica, a Decisão n.o 716/2009/CE deverá ser revogada.
(26)
Atendendo a que o objetivo do presente regulamento, a saber, a criação de um programa da União para o período compreendido entre 2014 e 2020, a fim de apoiar as atividades dos organismos que contribuem para a realização dos objetivos políticos da União no domínio da informação financeira e da auditoria, não pode ser suficientemente alcançado pelos Estados-Membros, mas pode, devido à sua dimensão ou aos seus efeitos, ser mais bem alcançado a nível da União, a União pode tomar medidas em conformidade com o princípio da subsidiariedade consagrado no artigo 5.o do Tratado da União Europeia. Em conformidade com o princípio da proporcionalidade consagrado no mesmo artigo, o presente regulamento não excede o necessário para alcançar esse objetivo.
(27)
Qualquer financiamento de novos beneficiários, mesmo que sejam sucessores diretos dos beneficiários enumerados no presente regulamento, deverá ser sujeito a aprovação do Parlamento Europeu e do Conselho, nos termos do artigo 294.o do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia.
(28)
É conveniente alinhar a vigência do presente regulamento com a do Regulamento (UE, Euratom) No 1311/2013 do Conselho (12). Por conseguinte, o presente regulamento deverá ser aplicável desde 1 de janeiro de 2014 até 31 de dezembro de 2020,
ADOTARAM O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
Objeto e âmbito de aplicação
1. É criado um programa da União (a seguir designado «o Programa») para o período compreendido entre 1 de janeiro de 2014 e 31 de dezembro de 2020, a fim de apoiar as atividades dos organismos que contribuem para a realização dos objetivos políticos da União no domínio da informação financeira e da auditoria.
2. O Programa abrange as atividades relativas à elaboração de normas, ou que contribuem para a sua elaboração, à aplicação, à avaliação ou ao acompanhamento das normas ou à supervisão dos processos de elaboração das normas, no quadro do apoio à aplicação das políticas da União no domínio da informação financeira e da auditoria realizadas pela Fundação IFRS, pelo EFRAG ou pelo PIOB.
Artigo 2.o
Objetivo
O objetivo do Programa é melhorar as condições para o funcionamento eficiente do mercado interno através do apoio ao desenvolvimento transparente e independente de normas internacionais de informação financeira e de auditoria.
Artigo 3.o
Beneficiários
1. Os beneficiários do Programa são os seguintes:
a)
No domínio da informação financeira:
i)
o EFRAG para o período compreendido entre 1 de janeiro de 2014 e 31 de dezembro de 2016,
ii)
a Fundação IFRS;
b)
No domínio da auditoria: o PIOB.
2. Os organismos que trabalham no domínio da informação financeira e da auditoria, e que recebem financiamento da União através do Programa, têm o dever de zelar pela garantia da sua independência e pela utilização económica e eficiente dos fundos públicos, independentemente das diferentes fontes de financiamento de que possam beneficiar.
Artigo 4.o
Concessão das subvenções
O financiamento ao abrigo do Programa é concedido anualmente sob a forma de subvenções de funcionamento.
Artigo 5.o
Transparência
Os beneficiários de financiamento concedido ao abrigo do Programa devem indicar em suporte visível, como um sítio web, uma publicação ou um relatório anual, que receberam financiamentos provenientes do orçamento da União, assim como uma discriminação dos valores dos financiamentos adicionais provenientes de fontes alternativas.
Artigo 6.o
Disposições financeiras
1. O enquadramento financeiro para a execução do Programa para o período compreendido entre 2014 e 2020 é de 43 176 000 EUR, a preços correntes.
2. As dotações anuais são autorizadas pelo Parlamento Europeu e pelo Conselho nos limites do quadro financeiro plurianual.
3. A repartição indicativa do enquadramento financeiro fixado no n.o 1 para os três beneficiários é a seguinte:
a)
Para o EFRAG: 9 303 000 EUR;
b)
Para a Fundação IFRS: 31 632 000 EUR;
c)
Para o PIOB: 2 241 000 EUR.
Artigo 7.o
Execução do Programa
A Comissão executa o Programa através de programas de trabalho anuais, nos termos do Regulamento (UE, Euratom) n.o 966/2012. Cada programa de trabalho anual executa o objetivo do Programa, tal como previsto no artigo 2.o do presente regulamento, especificando o seguinte:
a)
Os resultados previstos;
b)
Uma repartição do orçamento por beneficiário, de acordo com os montantes indicativos fixados no artigo 6.o, n.o 3.
A fim de assegurar a transparência, o programa de trabalho anual especifica igualmente, a título de referência, o objetivo fixado no artigo 2.o, o método de execução, estabelecido no artigo 4.o, e as conclusões dos relatórios.
A Comissão adota os programas de trabalho anuais através de atos de execução.
Artigo 8.o
Proteção dos interesses financeiros da União
1. A Comissão deve tomar medidas adequadas para assegurar que, na execução das atividades financiadas ao abrigo do presente regulamento, os interesses financeiros da União sejam protegidos através da aplicação de medidas preventivas contra a fraude, a corrupção e outras atividades ilegais, e pela realização de controlos eficazes e, no caso de serem detetadas irregularidades, mediante recuperação dos montantes pagos indevidamente e, se for caso disso, aplicação de sanções efetivas, proporcionadas e dissuasivas.
2. A Comissão, ou os seus representantes, e o Tribunal de Contas podem realizar auditorias, com base em documentos e em inspeções no local, a todos os beneficiários de subvenções, contratantes e subcontratantes que tenham recebido fundos da União ao abrigo do Programa.
O Organismo Europeu de Luta Antifraude (OLAF) pode efetuar inspeções e verificações no local em relação aos operadores económicos abrangidos direta ou indiretamente por tais financiamentos, nos termos dos procedimentos estabelecidos no Regulamento (Euratom, CE) n.o 2185/96 do Conselho (13), a fim de apurar a existência de fraudes, corrupção ou qualquer outra atividade ilegal que prejudique os interesses financeiros da União no contexto de uma convenção ou decisão de subvenção ou de um contrato relativo a um financiamento concedido pela União.
Sem prejuízo dos primeiro e segundo parágrafos, os acordos de cooperação com países terceiros e com organizações internacionais, as convenções e decisões de subvenção e os contratos resultantes da aplicação do presente regulamento, devem conferir expressamente à Comissão, ao Tribunal de Contas e ao OLAF poderes para realizar essas auditorias, inspeções e verificações no local.
Artigo 9.o
Avaliação
1. Até 31 de março de 2014, a Comissão apresenta um primeiro relatório ao Parlamento Europeu e ao Conselho sobre as reformas necessárias da governação nos domínios da contabilidade e informação financeira em relação ao EFRAG, tendo nomeadamente em conta a evolução da situação na sequência das recomendações constantes do relatório do conselheiro especial, e sobre as medidas já tomadas pelo EFRAG para aplicar as referidas reformas.
2. Até 31 de dezembro de 2014, a Comissão apresenta um relatório ao Parlamento Europeu e ao Conselho sobre as conclusões da avaliação do Regulamento (CE) n.o 1606/2002 efetuada pela Comissão, incluindo, se for caso disso, propostas de alteração do referido regulamento, com vista a melhorar o seu funcionamento, bem como sobre as modalidades de governação para todas as instituições relevantes.
3. A partir de 2015, a Comissão elabora um relatório anual sobre a atividade da Fundação IFRS no tocante ao desenvolvimento das IFRS, e sobre a atividade do PIOB e do EFRAG.
4. No que respeita à Fundação IFRS, o relatório a que se refere o n.o 3 deve contemplar a sua atividade e, em particular, os princípios gerais com base nos quais foram desenvolvidas as novas normas. O referido relatório deve igualmente contemplar a questão de saber se as IFRS têm em devida conta os diferentes modelos empresariais, refletem as consequências efetivas das transações económicas, não são excessivamente complexas e evitam pressupostos artificiais de curto prazo e de volatilidade.
Na sequência da conclusão da versão revista do quadro conceptual, o relatório deve abordar todas as alterações eventualmente introduzidas no quadro conceptual, com especial incidência nos conceitos de prudência e de fiabilidade.
5. Relativamente ao PIOB, ou à organização sua sucessora, o relatório a que se refere o n.o 3 deve abranger a evolução da diversificação do financiamento. Caso o financiamento pela IFAC atinja, num determinado ano, mais de dois terços do financiamento total do PIOB, a Comissão apresenta uma proposta para limitar a sua contribuição anual a 300 000 EUR.
6. No que respeita ao EFRAG, o relatório a que se refere o n.o 3 incide sobre o seguinte:
a)
Se o EFRAG, no seu trabalho técnico sobre as normas contabilísticas internacionais, tem devidamente em conta o requisito do artigo 3.o, n.o 2, do Regulamento (CE) n.o 1606/2002, em especial, se examina se uma norma IFRS, nova ou alterada, é conforme com o princípio da «imagem verdadeira e apropriada» e promove o interesse público europeu;
b)
Se o EFRAG, no seu trabalho técnico sobre as normas IFRS, efetua uma avaliação adequada sobre a questão de saber se as normas internacionais de contabilidade desenvolvidas pelo IASB, sejam elas projetos de normas, novas normas ou normas alteradas, são fundamentadas e se respondem às necessidades da União, tendo em conta a diversidade das opiniões e dos modelos económicos e contabilísticos na União; e
c)
Os progressos realizados pelo EFRAG na execução das suas reformas em matéria de governação, tendo em conta a evolução da situação na sequência das recomendações constantes do relatório do conselheiro especial.
Se for caso disso, a Comissão apresenta uma proposta legislativa destinada a prosseguir o financiamento do EFRAG após 31 de dezembro de 2016.
7. A Comissão transmite os relatórios a que se refere o n.o 3 ao Parlamento Europeu e ao Conselho, até 30 de junho de cada ano.
8. No máximo doze meses antes do fim do Programa, a Comissão apresenta ao Parlamento Europeu e ao Conselho um relatório sobre a realização dos objetivos do Programa. O relatório deve avaliar, pelo menos, a relevância e a coerência gerais do Programa, a eficácia da sua execução e a eficácia global e individual dos programas de trabalho dos respetivos beneficiários em termos de prossecução dos objetivos referidos no artigo 2.o.
9. A Comissão envia os relatórios a que se refere o presente artigo ao Comité Económico e Social Europeu, para conhecimento.
Artigo 10.o
Revogação
A Decisão n.o 2009/716/CE é revogada com efeitos a partir de 1 de janeiro de 2014.
Artigo 11.o
Entrada em vigor
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é aplicável desde 1 de janeiro de 2014 até 31 de dezembro de 2020.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados Membros.
Feito em Bruxelas, em 3 de abril de 2014.