NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 56/2013
ze dne 16. ledna 2013,
kterým se mění přílohy I a IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (1), a zejména na čl. 23 první odstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla prevence, tlumení a eradikace přenosné spongiformní encefalopatie (TSE) u zvířat. Vztahuje se na produkci a uvádění živých zvířat a produktů živočišného původu na trh a v některých zvláštních případech na jejich vývoz.
(2)
V čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 999/2001 se stanoví, že zkrmování živočišných bílkovin přežvýkavci je zakázáno. V čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení se tento zákaz rozšiřuje na jiná zvířata než přežvýkavce a omezuje se, pokud jde o krmení těchto zvířat produkty živočišného původu, podle přílohy IV uvedeného nařízení.
(3)
Příloha IV nařízení (ES) č. 999/2001 rozšiřuje zákaz podle čl. 7 odst. 1 na krmení nepřežvýkavých farmových zvířat s výjimkou krmení masožravých kožešinových zvířat mimo jiné zpracovanými živočišnými bílkovinami. Odchylně a za zvláštních podmínek příloha IV povoluje krmení nepřežvýkavých farmových zvířat některými zpracovanými živočišnými bílkovinami.
(4)
Článek 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (nařízení o vedlejších produktech živočišného původu) (2) zakazuje krmení suchozemských zvířat určitého druhu, jiných než kožešinových zvířat, zpracovanými živočišnými bílkovinami získanými z těl zvířat stejného druhu nebo jejich částí. Uvedený článek rovněž zakazuje krmení chovaných ryb zpracovanými živočišnými bílkovinami získanými z těl chovaných ryb stejného druhu nebo jejich částí.
(5)
Dne 16. července 2010 bylo přijato sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané Druhý plán boje proti přenosné spongiformní encefalopatii (TSE) - Strategický dokument o přenosné spongiformní encefalopatii na období 2010-2015 (3). Nastiňuje oblasti možných budoucích změn v oblasti právních předpisů EU týkajících se TSE. Zdůrazňuje rovněž, že jakýkoli přezkum pravidel týkajících se TSE by měl být založen v prvé řadě na vědeckých stanoviscích a technických postupech týkajících se tlumení nákazy a prosazování nových opatření.
(6)
Uvedené sdělení se mimo jiné zaměřuje na revizi stávajícího zákazu vztahujícího se na krmiva stanoveného v právních předpisech Unie. Na základě obsahu dvou vědeckých stanovisek vydaných vědeckou komisí pro biologická nebezpečí Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) dne 24. ledna 2007 (4) a dne 17. listopadu 2007 (5) uvedené sdělení uznává, že u nepřežvýkavých hospodářských zvířat v přirozených podmínkách nebyly zjištěny žádné případy TSE a že riziko přenosu bovinní spongiformní encefalopatie (BSE) z nepřežvýkavců na nepřežvýkavce je zanedbatelné, pokud se zabrání vnitrodruhové recyklaci. Sdělení tak dochází k závěru, že o zrušení zákazu používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců v krmivu pro nepřežvýkavce lze uvažovat, ale při zachování stávajícího zákazu vnitrodruhové recyklace a pouze tehdy, pokud by byl dostupný validovaný analytický způsob určování druhu zvířete, ze kterého pochází zpracované živočišné bílkoviny, a bylo by zavedeno oddělené nakládání se zpracovanými živočišnými bílkovinami různých druhů zvířat.
(7)
Dne 29. listopadu 2010 přijala Rada závěry k danému sdělení (6). Tyto závěry uznávají, že zákaz používání zpracované živočišné bílkoviny v krmivech pro hospodářská zvířata má zásadní význam pro předcházení šíření BSE prostřednictvím krmivového řetězce a hraje tudíž klíčovou úlohu v omezení výskytu této choroby u skotu. Tyto závěry navíc za předpoklad jakéhokoli možného znovuzavedení používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců v krmivech jiných druhů nepřežvýkavců považují dostupnost účinných a validovaných testů k rozlišování zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z různých živočišných druhů a pečlivou analýzu rizik případného zmírnění opatření, pokud jde o zdraví zvířat a veřejné zdraví.
(8)
Dne 9. prosince 2010 přijala vědecká komise pro biologická nebezpečí EFSA vědecké stanovisko k revizi kvantitativního posouzení rizika nákazy BSE ze zpracovaných živočišných bílkovin (7). Dospěla k závěru, že „na základě údajů o sledování BSE v Evropské unii za rok 2009 a za předpokladu 0,1 % kontaminace (limit detekce zpracovaných živočišných bílkovin v krmivech) zpracovanými živočišnými bílkovinami z nepřežvýkavců a podle modelu EFSA QRA PAP (kvantitativního posouzení rizika zpracovaných živočišných bílkovin) by se odhadovaná průměrná celková roční míra infekčnosti BSE v krmivech určených pro skot v Unii rovnala 0,2 násobku hodnoty 50 % orální infekční dávky pro skot“. Podle jejího odhadu „by to znamenalo, že lze v populaci skotu v Unii očekávat méně než jedno další zvíře nakažené BSE za rok v horní mezi spolehlivosti 95 %“.
(9)
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. března 2011 o deficitu bílkovinných plodin v EU: jak vyřešit dlouhodobý problém? (8) vyzývá Komisi, aby Parlamentu a Radě předložila legislativní návrh s povolením využívat zpracované živočišné bílkoviny z jatečních odpadů na výrobu krmiva pro monogastrická zvířata (prasata a drůbež), jestliže složky pocházejí z masa, které bylo schváleno k lidské spotřebě, a jestliže se plně uplatňuje a kontroluje zákaz vnitrodruhové recyklace a nuceného kanibalismu.
(10)
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2011 o právních předpisech EU v oblasti přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) a souvisejících kontrolách krmiv a potravin - provádění a výhled (9) podporuje, zejména s ohledem na stávající nedostatek bílkovin v Unii, návrh Komise na zrušení ustanovení právních předpisů Unie o zákazu krmení nepřežvýkavců zpracovanými živočišnými bílkovinami, a to pokud se tento krok bude vztahovat na nebýložravce a budou dodrženy určité podmínky.
(11)
Toto usnesení vyzývá k tomu, aby výrobní a sterilizační metody používané u zpracovaných živočišných bílkovin odpovídaly nejvyšším bezpečnostním normám a předpisům stanoveným v nařízení (ES) č. 1069/2009 a aby využívaly nejnovější a nejbezpečnější dostupné technologie. Vyzývá k tomu, aby zůstal v platnosti stávající zákaz vnitrodruhové recyklace, aby byly zcela odděleny kanály pro výrobu zpracovaných živočišných bílkovin z různých druhů a aby oddělení těchto výrobních kanálů bylo kontrolováno příslušnými orgány v členských státech a také Komisí. Navíc uvádí, že před provedením zrušení zákazu použití v krmivech budou jednotlivě pro každý druh zavedeny spolehlivé metody pro identifikaci druhového původu bílkovin v krmivech obsahujících zpracované živočišné bílkoviny, aby mohla být vyloučena vnitrodruhová recyklace a přítomnost zpracovaných živočišných bílkovin, a že bude zakázána výroba zpracovaných živočišných bílkovin z materiálů kategorie 1 či 2 a k výrobě zpracovaných živočišných bílkovin budou používány pouze materiály kategorie 3, které jsou vhodné k lidské spotřebě. Uvedené usnesení odmítá používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců i přežvýkavců v krmivech pro přežvýkavce.
(12)
Dne 9. března 2012 schválila referenční laboratoř Evropské unie pro živočišné proteiny v krmivech (EURL-AP) novou diagnostickou metodu založenou na DNA, která je schopna detekovat již velmi nízkou přítomnost materiálu z přežvýkavců v krmivech (10). Tuto metodu lze použít pro provádění pravidelných kontrol zpracovaných živočišných bílkovin a krmných směsí obsahujících zpracované živočišné bílkoviny s cílem ověřit, zda neobsahují bílkoviny pocházející z přežvýkavců.
(13)
V současné době neexistuje žádná validovaná diagnostická metoda schopná odhalit přítomnost materiálu pocházejícího z prasat nebo drůbeže v krmivech. Proto by v případě opětovného schválení používání zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z prasat v krmivu pro drůbež a používání zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z drůbeže v krmivu pro prasata nebylo možné kontrolovat správné dodržování zákazu vnitrodruhové recyklace.
(14)
Produkce akvakultury nepředstavuje z hlediska dodržování zákazu vnitrodruhové recyklace žádné riziko vzhledem k tomu, že se stávající požadavky na oddělenou manipulaci při používání rybí moučky v krmivech pro živočichy pocházející z akvakultury osvědčily.
(15)
S výjimkou rybí moučky a krmných směsí obsahujících rybí moučku, které jsou již pro krmení nepřežvýkavců povoleny, by proto měly být ke krmení živočichů pocházejících z akvakultury opětovně schváleny zpracované živočišné bílkoviny z nepřežvýkavců a krmiva obsahující tyto zpracované živočišné bílkoviny. Na odběr, přepravu a zpracování těchto výrobků by se měly vztahovat přísné požadavky, aby bylo zabráněno riziku křížové kontaminace bílkovinami z přežvýkavců. Kromě toho by měly být prováděny pravidelné odběry vzorků a zkoušení zpracovaných živočišných bílkovin a krmných směsí obsahujících tyto zpracované živočišné bílkoviny za účelem ověření nepřítomnosti křížové kontaminace bílkovinami z přežvýkavců.
(16)
Zákaz krmit živočichy pocházející z akvakultury zpracovanými živočišnými bílkovinami z nepřežvýkavců stanovený v příloze IV nařízení (ES) č. 999/2001 by proto měl být zrušen. V zájmu přehlednosti právních předpisů Unie je vhodné nahradit celou přílohu IV přílohou IV uvedenou v příloze tohoto nařízení.
(17)
Bod 1 přílohy I nařízení (ES) č. 999/2001 odkazuje na definice krmiv a vedlejších produktů živočišného původu, které nejsou určeny k lidské spotřebě, uvedené v právních aktech Unie, které byly mezitím zrušeny. V zájmu přehlednosti právních předpisů Unie by tyto odkazy měly být nahrazeny odkazy na příslušné definice obsažené v platných právních aktech. Příloha I nařízení (ES) č. 999/2001 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna v souladu s přílohou tohoto nařízení.
(18)
Jelikož členské státy a hospodářské subjekty v krmivářském odvětví potřebují dostatek času, aby přizpůsobily své kontrolní postupy novým požadavkům zavedeným tímto nařízením, nemělo by se toto nařízení použít bezprostředně po vstupu v platnost.
(19)
Nařízení (ES) č. 999/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(20)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy I a IV nařízení (ES) č. 999/2001 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. června 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. ledna 2013.
REGULAMENTO (UE) N.o 56/2013 DA COMISSÃO
de 16 de janeiro de 2013
que altera os anexos I e IV do Regulamento (CE) n.o 999/2001 do Parlamento Europeu e do Conselho que estabelece regras para a prevenção, o controlo e a erradicação de determinadas encefalopatias espongiformes transmissíveis
(Texto relevante para efeitos do EEE)
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 999/2001 do Parlamento Europeu e do Conselho, de 22 de maio de 2001, que estabelece regras para a prevenção, o controlo e a erradicação de determinadas encefalopatias espongiformes transmissíveis (1), nomeadamente o artigo 23.o, primeiro parágrafo,
Considerando o seguinte:
(1)
O Regulamento (CE) n.o 999/2001 estabelece regras para a prevenção, o controlo e a erradicação de encefalopatias espongiformes transmissíveis (EET) em animais. É aplicável à produção e à introdução no mercado de animais vivos e de produtos de origem animal, assim como, em determinados casos, à sua exportação.
(2)
O artigo 7.o, n.o 1, do Regulamento (CE) n.o 999/2001 dispõe que é proibido alimentar ruminantes com proteínas provenientes de animais. O artigo 7.o, n.o 2, do mesmo regulamento alarga essa proibição a outros animais não ruminantes e restringe essa proibição no que diz respeito à alimentação desses animais com produtos de origem animal, nos termos do anexo IV do mesmo regulamento.
(3)
O anexo IV do Regulamento (CE) n.o 999/2001 alarga a proibição prevista no artigo 7.o, n.o 1, à alimentação de animais de criação não ruminantes - com exceção da alimentação de animais carnívoros destinados à produção de peles com pelo - com, entre outras, proteínas animais transformadas (PAT). A título de derrogação, e sob determinadas condições, o anexo IV autoriza a alimentação de animais de criação não ruminantes com determinadas PAT.
(4)
O artigo 11.o do Regulamento (CE) n.o 1069/2009 do Parlamento Europeu e do Conselho, de 21 de outubro de 2009, que define regras sanitárias relativas a subprodutos animais e produtos derivados não destinados ao consumo humano e que revoga o Regulamento (CE) n.o 1774/2002 (regulamento relativo aos subprodutos animais) (2), proíbe a alimentação de animais terrestres de uma determinada espécie, exceto animais destinados à produção de peles com pelo, com PAT, derivadas dos corpos, ou partes de corpos, de animais da mesma espécie. Esse mesmo artigo proíbe igualmente a alimentação de peixes de criação com PAT, derivadas de corpos, ou partes de corpos, de peixes de criação da mesma espécie.
(5)
A Comunicação da Comissão ao Parlamento Europeu e ao Conselho «Roteiro das EET 2 - Um documento de estratégia em matéria de encefalopatias espongiformes transmissíveis para 2010-2015» (3) foi adotada em 16 de julho de 2010. Esta comunicação traça os domínios em que são possíveis alterações futuras à legislação da UE em matéria de EET. Além disso, realça que qualquer reexame das regras em matéria de EET deve, acima de tudo, ser orientado por pareceres científicos e questões técnicas relacionadas com o controlo e a aplicação das novas medidas.
(6)
A comunicação incide, nomeadamente, na revisão das regras atualmente estabelecidas na legislação da União quanto à proibição em matéria de alimentação. Com base no teor de dois pareceres científicos emitidos pelo Painel Científico dos Riscos Biológicos (Painel BIOHAZ) da Autoridade Europeia para a Segurança dos Alimentos (AESA) em 24 de janeiro de 2007 (4) e em 17 de novembro de 2007 (5), respetivamente, a comunicação reconhece que não foram identificadas quaisquer ocorrências de EET em animais de criação não ruminantes em condições naturais e que o risco de transmissão da encefalopatia espongiforme bovina (EEB) de não ruminantes a não ruminantes é negligenciável, desde que seja evitada a reciclagem intraespécies. Consequentemente, a comunicação conclui que pode ser considerado um levantamento da proibição da utilização de PAT de não ruminantes em alimentos destinados a não ruminantes, sem, todavia, se levantar a proibição existente da reciclagem intraespécies e apenas se estiverem disponíveis técnicas analíticas validadas para determinar a espécie de origem das PAT e se existir um encaminhamento correto das PAT de espécies diferentes.
(7)
Em 29 de novembro de 2010, o Conselho adotou conclusões sobre a referida comunicação (6), nas quais reconhece a importância fundamental da proibição de utilizar PAT em alimentos para animais de criação para evitar a circulação da EEB através da cadeia alimentar animal, desempenhando assim um papel primordial na redução da incidência desta doença na população bovina. Além disso, essas conclusões consideram que devia ser uma condição prévia para qualquer possível reintrodução da utilização de PAT em alimentos para outras espécies não ruminantes que estivessem disponíveis ensaios eficazes e validados para distinguir entre as PAT originárias das diferentes espécies e que tivesse havido uma análise cuidadosa dos riscos de uma flexibilização, em relação à saúde animal e à saúde pública.
(8)
Em 9 de dezembro de 2010, o Painel BIOHAZ da AESA adotou um parecer científico sobre a revisão da avaliação quantitativa dos riscos (AQR) de EEB decorrentes das proteínas animais transformadas (PAT) (7). O Painel concluiu que «com base nos dados de 2009 relativos à vigilância da EEB na União, pressupondo uma contaminação de 0,1 % (limite de deteção de PAT em alimentos para animais) com PAT de não ruminantes e de acordo com o modelo da AESA para a AQR das PAT, a média estimada da carga infecciosa total da EEB que poderia entrar na alimentação destinada aos bovinos por ano na União seria equivalente a 0,2 da dose infecciosa oral 50 % para bovinos». Estimou que «tal significaria ser de esperar menos de um animal adicional infetado com EEB na população bovina da União por ano, com uma confiança máxima de 95 %.»
(9)
A Resolução do Parlamento Europeu, de 8 de março de 2011, sobre o défice de proteínas na UE: que solução para um problema antigo? (8), solicita à Comissão que apresente uma proposta legislativa ao Parlamento Europeu e ao Conselho autorizando a utilização de PAT procedentes de desperdícios de matadouro para produzir alimentos para animais monogástricos (suínos e aves de capoeira), desde que os ingredientes provenham de carnes aprovadas para consumo humano e a proibição da reciclagem intraespécies e do canibalismo forçado seja integralmente aplicada e controlada.
(10)
A Resolução do Parlamento Europeu, de 6 de julho de 2011, sobre a legislação da UE sobre as Encefalopatias Espongiformes Transmissíveis (EET) e os controlos dos alimentos para animais e para consumo humano - Aplicação e perspetivas (9) apoia - em particular, à luz do défice de proteínas existente na UE -, a intenção da Comissão de suprimir da legislação da UE as disposições relativas à proibição de alimentar não ruminantes com proteínas animais transformadas, desde que isto se aplique a não herbívoros e sob determinadas condições.
(11)
Esta resolução exige que os métodos de produção e esterilização usados nas proteínas animais transformadas cumpram as normas de segurança mais elevadas e as regras fixadas no Regulamento (CE) n.o 1069/2009 e que se usem as tecnologias mais recentes e mais seguras disponíveis. Exige ainda que as proibições em vigor em matéria de reciclagem intraespécies sejam mantidas, que os canais de produção das proteínas animais transformadas com origem em espécies diferentes sejam totalmente separados e que a separação destes canais de produção seja controlada pelas autoridades competentes dos Estados-Membros e objeto de auditoria pela Comissão. Além disso, solicita que, antes de ser executado o levantamento da proibição de alimentos, seja criado um método fiável específico das espécies, destinado a identificar a espécie que é origem das proteínas nos alimentos para animais que contenham PAT, de forma a poderem ser excluídas a reciclagem intraespécies e a presença de PAT, e que a produção de PAT de matérias das categorias 1 e 2 seja proibida e apenas as matérias da categoria 3 adequadas para o consumo humano sejam usadas na produção de PAT. A referida resolução rejeita a utilização de PAT derivadas de não ruminantes ou de ruminantes na alimentação dos ruminantes.
(12)
Em 9 de março de 2012, o Laboratório de Referência da União Europeia para as Proteínas Animais em Alimentos para Animais (EURL-AP) validou um novo método de diagnóstico baseado no ADN que é capaz de detetar níveis muito baixos de matérias provenientes de ruminantes, que possam estar presentes nos alimentos para animais (10). Este método pode ser utilizado para efetuar os controlos de rotina relativos às PAT e aos alimentos compostos para animais que contenham PAT, a fim de comprovar a ausência das proteínas de ruminantes.
(13)
Não existe atualmente qualquer método de diagnóstico validado que seja capaz de detetar a presença de matérias de suínos ou de aves de capoeira nos alimentos para animais. Por conseguinte, não seria possível controlar a aplicação correta da proibição da reciclagem intraespécies se a utilização de PAT de origem porcina em alimentos para aves de capoeira e a utilização de PAT de aves de capoeira em alimentos para suínos viessem a ser novamente autorizadas.
(14)
A produção aquícola não apresenta quaisquer preocupações quanto ao cumprimento da proibição da reciclagem intraespécies, na medida em que os atuais requisitos de encaminhamento para a utilização de farinha de peixe na alimentação de animais de aquicultura já provaram ser eficazes.
(15)
Com exceção da farinha de peixe e dos alimentos compostos para animais que contêm farinha de peixe - que já estão autorizados na alimentação de animais não ruminantes -, as PAT de animais não ruminantes e os alimentos para animais que contenham essas PAT devem, por conseguinte, ser novamente autorizados para alimentar os animais de aquicultura. Há que aplicar requisitos rigorosos durante a colheita, o transporte e a transformação desses produtos, de forma a evitar qualquer risco de contaminação cruzada com proteínas de ruminantes. Além disso, importa proceder regularmente à colheita e análise de amostras das PAT e dos alimentos compostos para animais que as contenham, a fim de comprovar a ausência de contaminação cruzada com proteínas de ruminantes.
(16)
A proibição de alimentar animais de aquicultura com PAT de animais não ruminantes, prevista no anexo IV do Regulamento (CE) n.o 999/2001, deve, por conseguinte, ser suprimida. Por motivos de clareza da legislação da União, é adequado substituir a totalidade do anexo IV pelo anexo IV constante do anexo do presente regulamento.
(17)
O anexo I, ponto 1, do Regulamento (CE) n.o 999/2001 remete para as definições de alimentos para animais e de subprodutos de origem animal não destinados ao consumo humano constantes de atos jurídicos da União entretanto revogados. A bem da clareza de legislação da União, essas referências devem ser substituídas por referências às respetivas definições constantes dos atos jurídicos em vigor. Por conseguinte, o anexo I do Regulamento (CE) n.o 999/2001 deve ser alterado em conformidade com o anexo do presente regulamento.
(18)
Dado que os Estados-Membros e os operadores económicos do setor da alimentação animal precisam de tempo suficiente para adaptar os seus procedimentos de controlo aos novos requisitos introduzidos pelo presente regulamento, este não deverá ser aplicável imediatamente após a sua entrada em vigor.
(19)
O Regulamento (CE) n.o 999/2001 deve, por conseguinte, ser alterado em conformidade.
(20)
As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité Permanente da Cadeia Alimentar e da Saúde Animal,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
Os anexos I e IV do Regulamento (CE) n.o 999/2001 são alterados em conformidade com o anexo do presente regulamento.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no vigésimo dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
É aplicável a partir de 1 de junho de 2013.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 16 de janeiro de 2013.