NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1071/2012
ze dne 14. listopadu 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Zahájení
(1)
Dne 16. února 2012 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky, Thajska a Indonésie (dále jen „dotčené země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v důsledku podnětu, který podal dne 3. ledna 2012 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem“) v Unii. Podnět obsahoval prima facie důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele a zástupce vyvážejících zemí. Komise rovněž vyrozuměla výrobce v Argentině, neboť byla navržena coby možná srovnatelná země. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení navržen výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR, výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se přihlásili a ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s fitinkami z kujné (tvárné) litiny se závitem (jak je vymezeno v části B níže) od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011. Pokud jde o další dvě dotčené země, Thajsko a Indonésii, sestavení vzorku nebylo pro vyvážející výrobce navrženo.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským orgánům a vyvážejícím výrobcům v ČLR, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká. Dvě společnosti požádaly v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení o zacházení jako v tržním hospodářství a čtyři společnosti požádaly v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení o individuální zacházení.
(7)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, čínským orgánům a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Tito měli možnost písemně sdělit své připomínky.
(8)
Pokud jde o výrobce v Unii, a jak je blíže uvedeno v 29. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise podle výše objemu jejich prodeje vzorek tří výrobců v Unii.
(9)
Jak je uvedeno níže v 31. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek devíti dovozců, a to podle největšího objemu dovozu a jejich geografického umístění v Unii. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.
(10)
Jak je uvedeno níže v 30. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct vyvážejících výrobců z ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek tří vyvážejících výrobců z ČLR s největším objemem vývozu do Unie.
(11)
Komise zaslala dotazníky třem vybraným výrobcům v Unii, třem čínským vybraným vyvážejícím výrobcům, třem thajským vyvážejícím výrobcům, třem indonéským vyvážejícím výrobcům, devíti vybraným dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a sedmi uživatelům.
(12)
Vyplněné dotazníky byly obdrženy od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, dvou thajských vyvážejících výrobců, jednoho indonéského vyvážejícího výrobce a od osmi dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádný z uživatelů nepředložil vyplněný dotazník.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Španělsko
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulharsko
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Rakousko
b)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, ČLR
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, ČLR
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, ČLR
c)
vyvážející výrobci v Thajsku
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thajsko
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thajsko
d)
vyvážející výrobce v Indonésii
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonésie
e)
dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení
-
Crane Limited, Ipswich, Spojené království
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Německo
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Německo
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nizozemsko
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Itálie
(14)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým není zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Indie jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Paňdžáb, Indie
3. Období šetření a posuzované období
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od roku 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení šetření je příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 7307 19 10.
(17)
Hlavními vstupními surovinami jsou kovový šrot, koks/elektřina, písek (pro tvarování) a zinek (pro pozinkování). V první fázi výroby se kovový šrot taví v tavících pecích. Poté následuje tvarování a odlévání různých tvarů, které jsou následně odděleny na jednotlivé kusy. Výrobky musí projít zdlouhavým procesem žíhání, který má zajistit, že jsou dostatečně tvárné k použití pro následné úpravy, kde je např. vyžadována odolnost vůči nárazům, vibracím a náhlým změnám teplot. Je-li zapotřebí, mohou být fitinky pozinkovány. Poté dochází k řezání závitů.
(18)
Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají ke spojení dvou či více trubek nebo trub, připojení trubek k přístroji, změně toku kapaliny či k uzavření trubky. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a neobytných budov. Rovněž se používají v potrubních systémech ropných rafinérií. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se vyrábějí v řadě podob, nejběžnější jsou devadesátistupňová kolena, profily tvaru T, spojky, křížení a napojení. Jsou vyráběny jak v černé (nepozinkované), tak i v pozinkované podobě.
2. Obdobný výrobek
(19)
Dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, Thajsku a Indonésii a na domácím trhu v Indii, která sloužila jako srovnatelná země, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné fyzické a technické vlastnosti. Předběžně se proto pokládají za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení (dále jen „obdobný výrobek“).
(20)
Několik tvrzení, která uvedli dovozci, ale i orgány členského státu, se týkalo vymezení výrobku. Tato jednotlivá tvrzení jsou posouzena níže.
(21)
Jeden z dovozců uváděl, že „elektricky pozinkované fitinky“ by měly být z definice fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem vyňaty. Opíral se při tom o tvrzení, že výroba elektricky pozinkovaných fitinek vyžaduje další výrobní kroky po vyřezání závitu, jako je např. mytí a následné elektrické pozinkování. To údajně vede k řadě kvalitativních zlepšení a výhodám oproti běžným fitinkám. Je však zjevné, že elektricky pozinkované fitinky jsou zcela zaměnitelné s běžnými, a tudíž mají totožné základní fyzikální a technické vlastnosti. Proto jsou považovány za dotčený výrobek.
(22)
Totožný dovozce dováží části kompresních fitinek, z nichž společně s dalšími díly sestavuje konečné kompresní fitinky. Zpochybnil, zda části kompresních fitinek náleží do definice dotčeného výrobku. I když tyto části vypadají obdobně jako fitinky a jsou opatřeny závitem, nelze je ke spojování potrubí použít přímo, neboť je nutné, aby byly předtím, než je možné spojit potrubí takto smontovanou fitinkou, sestaveny. I když jsou dražší, jsou zaměnitelné s jinými fitinkami se závitem, neboť se rovněž používají ke spojování trubek a trub, i když zejména při opravách, a nikoliv při montáži nového systému. Vzhledem k tomu byl učiněn předběžný závěr, že kompresní fitinky a jejich části spadají do definice dotčeného výrobku.
(23)
Některé strany uváděly, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci v Unii není možno považovat za srovnatelné s fitinkami, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi, neboť v případě výroby v Unii se používá materiál s jakostí bílého lomu, zatímco v případě materiálu vyvážených fitinek, jde o kujnou (tvárnou) litinu s černým lomem.
(24)
Jak již bylo vyřčeno v závěru uvedeném v nařízení Rady (ES) č. 1784/2000 (3) ohledně stejného výrobku, šetření prozatím prokázalo, že pokud jde o vnímání trhu, není rozdílů mezi fitinkami s bílým lomem a fitinkami s černým lomem, neboť kromě obsahu uhlíku mají velmi podobné vlastnosti, totožné koncové uživatele, a tudíž jsou zaměnitelné. To potvrdila skutečnost, kdy dovozci/obchodníci, kteří nakupují jak fitinky z tvárné (kujné) litiny s černým lomem z dotčených zemí, tak i fitinky z tvárné (kujné) litiny s bílým lomem vyráběné výrobním odvětvím Unie, prodávají tyto výrobky uživatelům, aniž by rozlišovali mezi oběma jakostmi materiálu. Pokud jde o uživatele dotyčného výrobku, šetření potvrdilo, že nedělají žádný podstatný rozdíl mezi fitinkami s bílým a černým lomem.
(25)
O tom napovídá rovněž skutečnost, že jak fitinky s bílým, tak i s černým lomem jsou zařazeny do evropské normy EN 10242 a mezinárodní normy ISO 49, které stanoví požadavky na návrh a provedení kujných (tvárných) fitinek. Co se konkrétně týče jakosti použitého materiálu, je přípustná tvárná litina s bílým i černým lomem.
(26)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje prozatímní závěr, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci z Unie by měly být považovány za výrobek srovnatelný s fitinkami z kujné (tvárné) litiny s černým lomem, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi.
(27)
Jeden dovozce dováží omezené množství nedokončených fitinek, které nejsou opatřeny závitem. Závit je vyřezán později dovozcem. Vzhledem k tomu, že dovážené zboží není opatřeno závitem, není považováno za dotčený výrobek.
(28)
Orgány jednoho členského státu uvedly, že podle vysvětlujících poznámek ke kombinované nomenklatuře (4) zahrnuje výraz „kujné (tvárné)“ litinu s kuličkovým grafitem (shodná s tvárnou litinou). I když během období šetření žádná ze zúčastněných stran neuvedla prodej fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem, existují indicie, že k tomu mohlo dojít. Vzhledem k tomu, že tyto fitinky mají stejné základní vlastnosti jako fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem, na něž se šetření vztahuje, považuje se za vhodné upřesnit, že řízení a opatření se vztahují rovněž na tvárné výrobky ze železa.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(29)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem určeného zákazníkům v Unii, kteří nejsou v spojení, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Vybraný vzorek se sestává ze tří výrobců, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem zákazníkům v Unii, z celkového počtu šesti výrobců v Unii, o nichž je známo, že obdobný výrobek vyrábějí. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli v Unii konzultováni všichni výrobci a žadatelé a veškeré zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřily. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
2. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(30)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Dvanáct vyvážejících výrobců, kteří představují 51 % čínského vývozu do Unie během období šetření, předložilo informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy A oznámení o zahájení řízení. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti představující 88 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do Unie. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci a s čínskými orgány. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
3. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(31)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu dovozu do Unie a geografické polohy společností, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy B oznámení o zahájení řízení předložilo celkem 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Prvotní vybraný vzorek tvořilo šest dovozců z pěti členských států, kteří představují 59 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dovozci. Po připomínkách byly do vzorku doplněny další tři společnosti, a tudíž se konečný vzorek skládal z devíti dovozců ze šesti členských států, kteří představují 67 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. K rozšířenému vzorku nebyly obdrženy žádné další připomínky. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.
D. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí běžná hodnota podle čl. 2 odst. 1 až 6 pro výrobce, kteří splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(33)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1.
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních podmínek bez významných zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty;
2.
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3.
nedochází k žádnému podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu; a
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(34)
Dva vyvážející výrobci požádali o status zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpověděli na formulář žádosti o status tržního hospodářství.
(35)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(36)
Na základě ověření bylo zjištěno, že ani jeden z vyvážejících výrobců, kteří žádají o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nesplňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(37)
Auditovaná účetní závěrka v případě obou vývozců nesplňovala mezinárodní účetní standardy a u jednoho z vývozců nebyla auditovaná účetní závěrka kompletní, neboť neobsahovala výkaz peněžních toků. Je tudíž zjevné, že tito vývozci nesplnili kritérium č. 2.
(38)
Jeden z vývozců nemohl doložit řádné ocenění kapitálových vkladů během jeho privatizace a druhý obdržel státní zvýhodnění v podobě preferenční sazby daně z příjmu. Proto nesplňují podmínky podle kritéria č. 3.
(39)
Jedna ze společností žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství uvedla připomínky týkající se oznámení prozatímních zjištění. Nezpochybnila žádnou ze skutečností uvedených v prozatímním zjištění, avšak ve svých připomínkách uvedla tři zásadní důvody.
(40)
Zaprvé uvedla, že určení týkající se zacházení jako v tržním hospodářství je protiprávní, neboť k němu došlo téměř dva měsíce po lhůtě stanovené v právních předpisech. V tomto ohledu je třeba uvést, že toto zpoždění bylo způsobeno tím, že k ověření přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nemohlo dojít dříve, neboť čínští vývozci nebyli v uvedeném okamžiku k dispozici. Mělo by být zdůrazněno, že okamžik určení přiznání zacházení jako v tržním hospodářství neměl žádný dopad na výsledek.
(41)
Druhým uváděným důvodem bylo, že nedodržení podmínky auditovaných účetních závěrek bylo stanoveno výlučně na základě formálních důvodů. Dále bylo argumentováno tím, že „účetní postupy, které nejsou formálně zcela v souladu s mezinárodními účetními standardy, nejsou porušením druhého kritéria pro přiznání tržního zacházení, nebyly-li dotčeny finanční výsledky společnosti.“ V tomto ohledu je třeba uvést, že druhé kritérium neobsahuje žádný odkaz k finančním výsledkům společnosti. Výše zmíněné tvrzení je tedy nepodložené. Příslušné kritérium, které stanoví, že „účetní záznamy, které jsou ověřeny nezávislým auditem podle mezinárodních účetních standardů,“ je skutečně formálním požadavkem. Je však třeba uvést, že v případě všech porušení se jednalo o porušení závažné povahy, a to buď v důsledku rozsahu dotčených množství, nebo z důvodu závažnosti porušení (tj. nebyla provedena ani povinná analýza).
(42)
Bylo rovněž uvedeno, že zvýhodnění obdržené v podobě preferenční sazby daně z příjmu nebylo v minulosti použito k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. V této souvislosti je třeba uvést, že každý případ je posuzován jednotlivě s ohledem na jeho specifické okolnosti. Podle kritéria č. 3 týkajícího se žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se posuzuje, zda se čínských vývozců týkají podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství. V tomto případě k tomu došlo z důvodu státních zvýhodnění v podobě zvýhodněné daňové sazby. Obecné připomínky vycházející z takových tvrzení, které předložil čínský vývozce, nejsou proto dostatečně odůvodněné.
(43)
Závěrem je, že ani jedním z vyvážejících výrobců nebylo prokázáno splnění kritérií č. 2 a 3 pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství. Zacházení jako v tržním hospodářství proto těmto společnostem nemůže být uděleno.
1.2. Individuální zacházení
(44)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedené ustanovení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(45)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1.
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2.
vývozní ceny a množství a prodejní podmínky jsou svobodně určeny;
3.
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státních zásazích; většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů; a
5.
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(46)
Všichni vyvážející výrobci, kteří nesplnili kritéria udělení zacházení jako v tržním hospodářství, jakož i třetí výrobce zařazený do vzorku, požádali o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně rozhodnuto, že tito všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a tudíž jim lze přiznat individuální zacházení.
1.3. Srovnatelná země
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se u vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí běžná hodnota na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelné země).
(48)
V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla svůj záměr použít Argentinu jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(49)
K výběru srovnatelné země předložila vyjádření řada vývozců a dovozců, přičemž uváděli, že Argentina nebude vhodnou srovnatelnou zemí, a to zejména v důsledku nízké konkurence na argentinském domácím trhu a na ni navazující vysoké cenové hladiny na tomto trhu. Indicie opravdu svědčí o tomto rozdělení argentinského trhu mezi tři domácí výrobce. Podle argentinských statistických výkazů je dovoz na argentinský trh zanedbatelný, neboť Brazílie a Čína, tradičně největší zahraniční dodavatelé, podléhají vysokému antidumpingovému clu.
(50)
Titíž vývozci a dovozci navrhli, že vhodnější srovnatelné země budou představovat Thajsko, Indie a Indonésie. Vzhledem k připomínkám zúčastněných stran byli o spolupráci požádání výrobci z Argentiny a Indie, přičemž následně se spoluprací souhlasili jeden argentinský a jeden indický výrobce.
(51)
Analýza těchto odpovědí prokázala, že domácí ceny uvedené jediným spolupracujícím výrobcem z Argentiny byly opravdu velmi vysoké a značnou měrou převyšovaly cenu prodeje u vzorku vybraných výrobců v Unii a jejich cenu, v jejímž důsledku nedochází k žádné újmě.
(52)
Na druhou stranu se ukázalo, že v případě indického trhu se jedná o trh se silným konkurenčním prostředím, přičemž na něm podle odhadů působí 300 výrobců. Vzhledem k tomu lze považovat domácí ceny uvedené spolupracujícím výrobcem z Indie za přiměřené.
(53)
Stejné šetření se týká i Thajska a Indonésie, avšak v obou těchto zemích působí velmi nízký počet výrobců, a proto je na jejich domácích trzích oproti Indii slabší konkurenční prostředí. Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Indie je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
1.4. Běžná hodnota
(54)
Vzhledem k tomu, že žádnému z čínských vývozců nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byla stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota, přičemž Indie byla použita coby srovnatelná třetí země s tržním hospodářstvím.
(55)
Nejprve bylo u každého dotčeného vyvážejícího výrobce stanoveno, zda celkové domácí prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem výrobce ze srovnatelné země byly dostatečně reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval u každého vyvážejícího výrobce minimálně 5 % celkového objemu prodeje u vývozu dotčeného výrobku do Unie během období šetření. K tomu došlo v případě dvou ze tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(56)
Následně byly určeny druhy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi, měl-li odpovídají výrobce ze srovnatelné země celkový reprezentativní domácí prodej stejný nebo přímo srovnatelný s druhy výrobků prodávanými na vývoz do Unie.
(57)
U každého typu výrobku, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval u vyvážejícího výrobce nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(58)
Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého srovnatelného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření.
(59)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána coby vážený průměr veškerého domácího prodeje tohoto typu během období šetření.
(60)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu, nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(61)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(62)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(63)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření jediným spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
1.5. Vývozní cena
(64)
Protože výrobcům, kteří byli vybráni ve vzorku, bylo uděleno individuální zacházení a veškerý vývoz dotyčného výrobku do Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
1.6. Srovnání
(65)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(66)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(67)
Příslušné úpravy týkající se charakteristických vlastností, nepřímých daní, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
1.7. Dumpingová rozpětí
(68)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(69)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(71)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 42,3 %.
(72)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu.
(73)
Vzhledem k tomu, že spolupráce představuje více než 50 % celkového čínského vývozu do Unie a průmyslové odvětví lze považovat za roztříštěné, neboť v ČLR působí značný počet vyvážejících výrobců, lze úroveň spolupráce považovat za vysokou. Vzhledem k tomu, že nebyl žádný důvod se domnívat, že by se jakýkoli vyvážející výrobce spolupráce neúčastnil, bylo zbývající dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni společnosti vybrané ve vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné indicie, které by prokazovaly, že se dumping společností, které nespolupracovaly, pohybuje na nižší úrovní, a rovněž tak v zájmu zajištění účinnosti jakýchkoli opatření, bylo takové stanovení rozpětí považováno za odpovídající.
(74)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
42,3 %
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
2. Thajsko a Indonésie
2.1. Běžná hodnota
(75)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise u každého ze spolupracujících vyvážejících výrobců nejdříve stanovila, zda je jejich celkový domácí prodej obdobného výrobku reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % jejich celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie. Šetření stanovilo, že domácí prodej obdobného výrobku byl u všech spolupracujících vyvážejících výrobců v Thajsku a Indonésii reprezentativní.
(76)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(77)
Dále bylo pro každý typ obdobného výrobku, který prodali vyvážející výrobci na svém domácím trhu a který je srovnatelný s typem dotčeného výrobku, jenž je prodáván na vývoz do Unie, zjištěno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(78)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(79)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(80)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(81)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(82)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(83)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření dotčenými spolupracujícími vyvážejícími výrobci u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku.
2.2. Vývozní cena
(84)
Protože byl veškerý vývoz dotčeného výrobku ze strany spolupracujících thajských a indonéských vývozců uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
2.3. Srovnání
(85)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(86)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(87)
Příslušné úpravy týkající se objemu obchodu, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
2.4. Dumpingová rozpětí
a) Thajsko
(88)
U dvou spolupracujících společností v Thajsku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(89)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu dvou spolupracujících thajských společností představoval více než 80 % celkového thajského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Thajska na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí u dvou spolupracujících společností.
(90)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí pro thajské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Všechny ostatní společnosti
50,7 %
b) Indonésie
(91)
U jediné spolupracující společnosti byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu jediné spolupracující indonéské společnosti představoval více než 80 % celkového indonéského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Indonésie na stejné úrovni jako u spolupracující společnosti.
(93)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Všechny ostatní společnosti
11,0 %
E. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(94)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek šest výrobců v Unii. Jak bylo uvedeno v 29. bodě odůvodnění, do vzorku byli zařazeni tři výrobci z Unie, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Definice výrobního odvětví Unie
(95)
Všech šest stávajících výrobců v Unii vyrábějících obdobný výrobek v období šetření představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude tudíž dále souhrnně označováno jako „výrobní odvětví Unie“.
3. Spotřeba v Unii
(96)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a objemu dovozu, který vykázal Eurostat, a byla upravena podle zjištění učiněných během šetření.
(97)
Spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 poklesla o 21 % a následně vzrostla o dvanáct procentních bodů na úroveň o 9 % nižší, než byla spotřeba na začátku posuzovaného období.
Spotřeba Unie (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
72 231
57 398
59 190
65 460
Index
100
79
82
91
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4. Dovoz z dotčených zemí
4.1. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(98)
Komise zjišťovala, zda lze dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z dotčených zemí hodnotit souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(99)
Dumpingová rozpětí stanovená ve vztahu k dovozu z každé dotčené země byla na úrovni minimální hranice definované v čl. 9 odst. 3 základního nařízení (viz 74., 90. a 93. bod odůvodnění výše).
(100)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Indonésie, bylo zjištěno, že tvořil přibližně pouze 2,5 % veškerého dovozu obdobného výrobku do Unie během období šetření. Proto jej lze považovat za dovoz, který nepůsobí výrobnímu odvětví Unie závažnou újmu ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení nebo ve smyslu ustanovení antidumpingové dohody WTO (5).
(101)
V této předběžné fázi šetření rovněž stanovilo, že většina dovozu z Indonésie mohla být rovněž vykazována pod jiným kódem KN, konkrétně pod 7307 99 10 místo 7307 19 10, jenž je obvykle používán pro příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem. Všechen nebo přinejmenším převážná většina tohoto pravděpodobně nesprávně vykázaného dovozu však již je zahrnuta v údaji 2,5 %, který je uveden v předchozím bodě odůvodnění.
(102)
Vzhledem k výše uvedenému bylo prozatímně rozhodnuto, že tento dovoz nebude přičítán k dumpingovému dovozu z Thajska a ČLR.
(103)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Thajska a ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný, neboť v období šetření dosahuje tržního podílu 5,4 %, resp. 47,3 %.
(104)
Vzhledem ke srovnatelným podmínkám konkurenčního prostředí u dovozu z těchto dvou zemí a obdobného výrobku z Unie, tj. stejných prodejních kanálů a určení pro stejné kategorie zákazníků, bylo považováno za vhodné provést souhrnné posouzení. V řadě případů se skutečně prokázalo, že výrobky dovážené z ČLR a Thajska byly prodávány prostřednictvím stejných distributorů.
(105)
S ohledem na výše uvedené byl stanoven předběžný závěr, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna. Dovoz z Thajska a ČLR byl proto posuzován souhrnně. Dále se na něj odkazuje jako na „dovoz ze dvou dotčených zemí“.
4.2. Objem dovozu ze dvou dotčených zemí a jeho podíl na trhu
(106)
Objem dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí na trh Unie v posuzovaném období vzrostl o 15 %. Zatímco dovoz nejprve v rozmezí let 2008 a 2009 v důsledku poklesu spotřeby poklesl o 16 %, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění, došlo následně do období šetření k podstatnému nárůstu o 31 procentních bodů.
Objem dovozu do Unie (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
26 188
22 413
22 065
30 786
Index
100
86
84
118
Thajsko
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Dvě dotčené země
29 911
25 094
25 396
34 271
Index
100
84
85
115
Zdroj:
Eurostat a zjištění v rámci šetření
(107)
Tržní podíl dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí vzrostl během posuzovaného období o 11 procentních bodů z 41,7 % na 52,7 %. K tomuto růstu tržního podílu došlo zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, v němž došlo k oživení poptávky.
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Index
100
108
103
129
Thajsko
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Index
100
91
110
103
Dvě dotčené země
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Index
100
106
104
126
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4.3. Ceny dovozu ze dvou dotčených zemí a cenové podbízení
a) Vývoj cen
(108)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí s dodáním na hranice Unie před proclením, a to na základě údajů Eurostatu. Během posuzovaného období průměrná cena dovozu ze dvou dotčených zemí průběžně rostla, a to celkem o 14 %.
Dovozní ceny (v EUR/t)
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
1 428
1 557
1 631
1 676
Index
100
109
114
117
Thajsko
2 126
2 208
2 036
2 148
Index
100
104
96
101
Dvě dotčené země
1 515
1 626
1 679
1 721
Index
100
107
111
114
Zdroj:
Eurostat
b) Cenové podbízení
(109)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků z hlediska prodejních cen vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku v Unii. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců ze dvou dotčených zemí zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu (zejména prodej na trhu výrobců původních výrobků) a v nákladech vynaložených po dovozu.
(110)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z Thajska a ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 25 % až 55 %.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(111)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje se týkají všech výrobců v Unii, pokud jde o výrobu, výrobní kapacitu, využití kapacity, prodej a tržní podíly, a výrobců v Unii zařazených do vzorku, pokud jde o zbývající ukazatele. Pokud jde o ukazatele vycházející od výrobců zařazených do vzorku, nemohly být z důvodu důvěrné povahy zveřejněny agregované údaje v příslušných níže uvedených tabulkách, neboť vzorek byl složen pouze ze dvou skupin výrobců. Místo toho jsou uvedeny pouze indexy, které dokládají vývoj těchto ukazatelů.
5.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(112)
Mezi rokem 2008 a 2009 došlo k prudkému poklesu objemu výroby v Unii o 39 %, po němž následoval opět mírný pokles i přes nárůst spotřeby o 12 procentních bodů v následujících letech, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše.
Objem výroby v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
55 726
33 780
32 303
32 646
Index
100
61
58
59
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(113)
Během posuzovaného období, a zejména mezi rokem 2008 a 2009, poklesla výrobní kapacita průmyslového odvětví Unie o 21 %. Hlavním důvodem pro pokles výrobní kapacity bylo uzavření provozu u tří výrobců v Unii, ke kterému došlo v rámci posuzovaného období.
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Výrobní kapacita
90 400
75 440
71 440
71 440
Index
100
83
79
79
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(114)
Kromě poklesu výrobní kapacity došlo v Unii i k poklesu využití kapacity výrobního odvětví Unie o 26 %, a to zejména mezi rokem 2008 a 2009.
Využití výrobní kapacity výrobního odvětví Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Využití výrobní kapacity
62 %
45 %
45 %
46 %
Index
100
73
73
74
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
5.2. Stav zásob
(115)
Během posuzovaného období poklesl objem zásob o 23 % ve shodě s poklesem objemu prodeje a výroby výrobního odvětví Unie.
Zásoby (v tunách)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
91
75
77
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.3. Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
V důsledku poklesu poptávky došlo mezi rokem 2008 a 2009 na trhu Unie ke značnému poklesu objemu prodeje u všech výrobců v Unii, a to o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu poptávky v Unii, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, avšak prodej v Unii zůstal až do konce posuzovaného období na nízké úrovni roku 2009.
Objem prodeje v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
34 210
25 702
26 717
25 333
Index
100
75
78
74
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(117)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie v posuzovaném období trvale klesal o 9 procentních bodů, nebo jinak vyjádřeno o 18 %, zatímco dumpingový dovoz narostl ve stejném období o 11 procentních bodů, jak je uvedeno výše ve 107. bodě odůvodnění.
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Index
100
95
96
82
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
5.4. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(118)
Během posuzovaného období mohli výrobci Unie zařazení do vzorku zvýšit své prodejní ceny pouze nepatrně, a to o 4 %. Tento nárůst ceny byl v důsledku narůstajícího množství dumpingového dovozu, který vstupoval na trh Unie, nižší než nárůst nákladů.
Průměrná cena za tunu v Unii
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
103
103
104
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.5. Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
(119)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie byla na začátku posuzovaného období dostatečná, v roce 2009 nebyla téměř žádná. I když následně došlo k jejímu nárůstu, zůstala ziskovost během zbývající části posuzovaného období hluboko pod úrovní, jež by nezpůsobovala újmu.
(120)
Co se týká návratnosti investic, vyjádřené jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, sledoval tento ukazatel stejnou tendenci jako ziskovost.
Ziskovost a návratnost investic
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost (index)
100
8
38
37
Návratnost investic (index)
100
1
36
40
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(121)
Během posuzovaného období čisté peněžní toky z provozních činností trvale klesaly, a to o 64 %, a během období šetření klesly na velmi nízkou úroveň.
Peněžní tok (v EUR)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
55
58
36
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.6. Růst
(122)
Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, došlo mezi rokem 2009 a obdobím šetření ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009. Z toho plyne, že výrobní odvětví Unie nemohlo těžit z nedávného růstu spotřeby v Unii v důsledku narůstajícího tržního podílu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí.
5.7. Investice a schopnost získávat kapitál
(123)
Během posuzovaného období se investice výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjely takto:
Čisté investice (v EUR)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
65
41
76
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(124)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, došlo u výrobců v Unii mezi rokem 2008 a 2010 ke značnému snížení investic. Tento vývoj byl zvrácen během období šetření, v němž došlo ke značnému oživení investic, avšak ani tak nebylo dosaženo úrovně z počátku posuzovaného období.
5.8. Schopnost získat kapitál
(125)
Někteří z výrobců v Unii zaznamenali v důsledku nedostatečné ziskovosti popsané výše ve 119. bodě odůvodnění těžkosti při získávání kapitálu pro další investice za stávajících podmínek. Obtíže při získávání kapitálu dále rovněž prohlubuje neuspokojivá návratnost investic.
5.9. Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady
(126)
Zaměstnanost počítaná v ekvivalentu plného pracovního úvazku z valné většiny sledovala vývoj objemu výroby (viz 112. bod odůvodnění výše), což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie pokoušelo snížit své výrobní náklady, pokud to bylo nutné. Výrobní odvětví Unie se pokoušelo přizpůsobit svou pracovní sílu zhoršující se situaci na trhu, což vedlo během posuzovaného období k trvalému celkovému poklesu zaměstnanosti o 36 %.
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
75
67
64
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(127)
Mezi rokem 2008 a 2009 i přes snahu výrobního odvětví Unie o přizpůsobení zaměstnanosti zhoršující se situaci na trhu značně poklesl výstup ekvivalentů plného pracovního úvazku u výrobců v Unii, a to o 19 %. Tento stav se průběžně následně zlepšil, avšak oproti začátku posuzovaného období byl o 9 % nižší.
Produktivita (t/FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
81
87
91
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(128)
Během posuzovaného období průměrné mzdové náklady u výrobního odvětví Unie trvale rostly, celkově o 12 %.
Mzdové náklady (EUR/FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
106
112
112
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.10. Velikost dumpingového rozpětí
(129)
Dumpingové rozpětí u dovozu ze dvou dotčených zemí, jak je blíže uvedeno v 74. a 90. bodě odůvodnění, je vysoké. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí pokládat za zanedbatelný.
5.11. Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(130)
Na fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející z Brazílie, České republiky, Japonska, ČLR, Korejské republiky a Thajska se již v období 2000 až 2005 (6) vztahovala příslušná opatření (7) (dřívější opatření). Uspokojivá ziskovost výrobního odvětví Unie na počátku posuzovaného období (viz 119. bod odůvodnění výše) svědčí o tom, že tato opatření přinesla výrobnímu odvětví Unie dočasnou úlevu. Rostoucí objem dumpingového dovozu však toto převážně příznivé období ukončil. Rovněž se uvádí, že společný tržní podíl šesti zemí, na které se vztahovala předcházející opatření, nikdy nepřekročil 29 % (8), zatímco dvě země, na které se vztahuje stávající šetření, zaujímají během období šetření tržní podíl o velikosti 52,7%, jak je uvedeno ve 107. bodě odůvodnění.
6. Závěr ohledně újmy
(131)
Ukazatele újmy se v posuzovaném období vyvíjely negativně. To je obzvláště patrné u ukazatelů ziskovosti, objemů výroby, využití kapacity, objemů prodeje a podílu na trhu, které všechny vykazovaly jednoznačně se zhoršující tendenci.
(132)
Dovozy fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející ze dvou dotčených zemí zároveň cenovým podbízením ohrožovaly ceny výrobního odvětví Unie, a to během období šetření až o 55 % (viz 110. bod odůvodnění výše) a současně v jejich důsledku došlo ke značnému nárůstu jejich podílu na trhu (viz výše uvedený 107. bod odůvodnění).
(133)
S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(134)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo předmětem šetření, zda dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(135)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí o 15 %, a to na trhu, který se zmenšil o 9 %, což mělo za následek zvýšení podílu na trhu Unie z 41,7 % na 52,7 %.
(136)
Nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období se časově shodoval s klesající tendencí u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie utrpělo ztrátu 8,7 procentního bodu, pokud jde o jeho podíl na trhu, a bylo nuceno snížit svou výrobu o 41 %. Značné cenové podbízení znemožnilo výrobnímu odvětví Unie promítnout do prodejních cen v přijatelné míře vyšší výrobní náklady, což po většinu posuzovaného období vedlo k velmi nízké míře ziskovosti.
(137)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz ze dvou dotčených zemí, který v průběhu celého posuzovaného období vstupoval na trh Unie ve velkém a rostoucím objemu a jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz z dalších třetích zemí
(138)
I když během celého posuzovaného období Eurostat uvádí značný dovoz z Indie za velmi nízké ceny, existují indicie svědčící o tom, že tento dovoz se netýká dotčeného výrobku, ale rozdílných výrobků vykázaných pod stejným kódem KN.
(139)
Pokud jde o další třetí země, byl v rámci celého posuzovaného období dovoz na velmi nízké úrovni. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než dvou dotčených zemí na trhu se snížil o 2,1 procentního bodu, z 10,5 % na 8,4 %.
(140)
Druhým největším zdrojem dovozu byly během období šetření Indonésie, Brazílie a Turecko, jejichž podíl na trhu byl mezi 1,3 % a 1,6 %, a u všech těchto zemí došlo během posuzovaného období k poklesu podílu na trhu.
Podíl dovozu na trhu
2008
2009
2010
OŠ
Brazílie
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonésie
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turecko
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Ostatní země
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Celkem
10,5 %
1 074,8 %
11,0 %
8,4 %
Index
100
105
104
80
Zdroj:
Eurostat
(141)
Vzhledem k malému objemu a klesajícím trendům lze dospět k závěru, že nelze u dovozu ze třetích zemí jiných než dotčených zemí předpokládat, že přispěl k újmě, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(142)
Pokud jde o vývoj prodeje vývozu výrobního odvětví Unie, vývoz během posuzovaného období trvale klesal, a to celkem o 34 %.
Objem prodeje vývozu (v tunách)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje vývozu
7 134
5 043
4 969
4 700
Index
100
71
70
66
Zdroj:
odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(143)
Během celého posuzovaného období však prodej vývozu představoval pouze 13 až 15 % výroby výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu se nezdá, že by podstatným způsobem přispěl k jakékoli závažné míře újmy, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.3. Vývoj spotřeby v Unii
(144)
Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, mezi roky 2008 a 2009 poklesla spotřeba v Unii o 21 %, což vedlo ve stejném období k poklesu prodeje výrobního odvětví Unie o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to přibližně o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009.
(145)
Zúčastněné strany uváděly, že významnou příčinou újmy byla krize španělského trhu v oblasti stavebnictví, která údajně podstatnou měrou dopadla na španělskou společnost ATUSA, která je jedním z hlavních žadatelů. Společnost ATUSA však uskutečňuje prodej ve většině členských států EU, a proto se vlastní dopad španělské krize ve stavebnictví projevil pouze u prodeje této společnosti ve Španělsku, přičemž tento prodej nikdy nezaujímal většinový podíl veškerého prodeje společnosti. Vysledovaný rozsah újmy je kromě toho jasný jak ve vztahu ke skupinám společností vybraných do vzorku, tak ve vztahu ke všem žadatelům, jakož i ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie. Analýza újmy se proto netýkala pouze výsledků jednoho výrobce v Unii či jednoho národního trhu, ale vzala v úvahu celé výrobní odvětví Unie.
(146)
Zúčastněné strany rovněž uváděly, že újma způsobená záporným vývojem spotřeby v Unii nebyla způsobena dumpingovým dovozem, ale došlo k ní v důsledku substituce. V tomto ohledu se uvádí, že záporný vývoj spotřeby v Unii mohl způsobit újmu výrobcům v Unii. Tato újma však byla prohloubena trvalým nárůstem dumpingového dovozu na zmenšující se trh. Jak je uvedeno výše, z nedávného oživení spotřeby Unie těžil výlučně dumpingový dovoz, zatímco výrobci Unie nemohly dosáhnout nárůstu svého objemu prodeje.
3.4. Strukturální problémy výrobců Unie
(147)
Zúčastněné strany uváděly skutečnost, že společnost Georg Fischer („GF“) i přes své vyšší ceny byla i nadále zisková, zatímco jiní výrobci v Unii nedosáhli úspěšných výsledků, což svědčí o tom, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nezpůsobil dumpingový dovoz, ale strukturální problémy. Nepříznivými dopady však byla postižena i společnost GF, neboť ztratila podíl na trhu a určitou část ze své ziskové marže. Došlo u ní k poklesu zaměstnanosti, jakož i k poklesu výroby. Tvrzení, že společnost GF újmu neutrpěla, tudíž nelze přijmout.
(148)
Tlaku na ceny vyvolanému dumpingovým dovozem byli dále vystaveni všichni výrobci v Unii, včetně společnosti GF.
(149)
Obdobně zúčastněné strany uváděly, že újmu nezpůsobil dumpingový dovoz, ale jiné příčiny, neboť společnost Berg Montana, bulharská dceřiná společnost skupiny ATUSA, rovněž i nadále vykazovala ziskovost. Společnost Berg Montana však byla rovněž nepříznivě dotčena čínským dovozem, neboť u ní došlo ke značnému poklesu výroby, využití kapacity a zaměstnanosti. Vzhledem k tomu, že většina prodeje společnosti Berg Montana směřuje spřízněným společnostem v rámci skupiny ATUSA, není možné tuto záležitost posuzovat výlučně pohledem na ziskovost společnosti Berg Montana, aniž by byly vzaty v úvahu finanční výsledky celé skupiny, neboť ziskovost společnosti Berg Montana je ovlivněna cenovými přesuny, přičemž ve skutečnosti vykazuje skupina ATUSA celkově ztrátu. Tvrzení, že společnost Berg Montana újmu neutrpěla, tudíž rovněž nelze přijmout.
(150)
Je možné tvrdit, že 9% pokles produktivity práce mezi rokem 2008 a obdobím šetření, jak je uvedeno ve 127. bodě odůvodnění, svědčí o strukturálním problému. K tomuto poklesu však došlo v období, v němž výrobní odvětví Unie snížilo celkově pracovní sílu o 36 % a výrobu o 41 %. Tato snížení svědčí o tom, že výrobci v Unii byli neustále nuceni přizpůsobovat své činnosti tržnímu tlaku, který byl vyvoláván dumpingovým dovozem a dočasným oslabením poptávky. S ohledem na tyto nepříznivé hospodářské podmínky lze považovat 9% snížení produktivity práce za velmi mírné.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(151)
Závěrem se uvádí, že výše uvedená analýza prokázala, že dovoz ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období vzrostl, pokud jde o množství, a získal značný podíl na trhu. Toto vyšší množství se mimoto dostávalo na trh Unie za dumpingové ceny, které byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(152)
Analyzovány byly rovněž jiné faktory, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této záležitosti bylo zjištěno, že dovoz z dalších třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a vývoj spotřeby v Unii pravděpodobně nedosáhly takového významu, aby mohly přerušit příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v období šetření.
(153)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(154)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení posouzen pravděpodobný dopad možných opatření na všechny strany, které jsou účastníky tohoto řízení, jakož i pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření, a to na základě veškerých předložených důkazů.
2. Výrobní odvětví Unie
(155)
Všichni známí výrobci v Unii podporují uložení antidumpingových opatření. Připomíná se, že většina ukazatelů újmy vykazovala negativní tendenci a že velmi nepříznivě byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se objemu výroby a prodeje a podílu na trhu, a rovněž i finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost a návratnost investic.
(156)
V případě uložení opatření se očekává, že se pokles cen a úbytek podílu na trhu zmírní a že se prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou zvyšovat, což povede k významnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(157)
Pokud by na druhou stranu antidumpingová opatření uložena nebyla, je pravděpodobné, že bude pokračovat zhoršování tržní a finanční situace výrobního odvětví Unie. Při takovém vývoji by výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu, jelikož není schopno držet krok s tržními cenami určovanými dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí. Pravděpodobným dopadem by bylo další omezování výroby a zavírání výrobních zařízení v Unii a následný značný úbytek pracovních míst.
(158)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným činitelům se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Dovozci
(159)
Jak je uvedeno výše ve 31. bodě odůvodnění, v rámci vyšetřování spolupracovalo 32 dovozců, kteří nejsou ve spojení, jejichž dovoz představuje přibližně 45 % celkového dovozu ze dvou dotčených zemí. Dovozci jsou obecně proti uložení antidumpingových opatření. Ve většině případů se však dopad opatření jeví jako nízký. V řadě případů však z hlediska veškerých podnikatelských činností dovozce představuje dotčený výrobek pouze menšinový podíl. Někteří dovozci rovněž již nakoupili fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem z jiných zdrojů a dovozci, kteří v současnosti nakupují pouze ze dvou dotčených zemí, mohou rovněž využít jiné zdroje, včetně výrobního odvětví Unie. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem dovozců významné nepříznivé dopady.
4. Uživatelé
(160)
Jak je uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a jiných budov. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem tedy používají převážně instalatéři. V rámci šetření však nespolupracovala žádná sdružení uživatelů či spotřebitelů. Hodnota fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem rovněž představuje pouze malou část celkových nákladů na rozvody plynu, vody či topné soustavy. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem uživatelů významné nepříznivé dopady.
(161)
Při posouzení celkových dopadů antidumpingových opatření se zdá, že kladné dopady na výrobní odvětví Unie jednoznačně vyvažují možné negativní dopady na ostatní zájmové skupiny. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel není v rozporu se zájmem Unie.
5. Aspekty hospodářské soutěže
(162)
Zúčastněné strany tvrdí, že v případě zavedení antidumpingových opatření se na trhu Unie může vytvořit duopol, který by byl ovládán dvěma hlavními žadateli, tj. společností ATUSA a GF. V této souvislosti by mělo být nejprve uvedeno, že stávající podíl těchto dvou skupin na trhu je po porovnání malý, neboť údajný „duopol“ by zaujímal podíl na trhu o poměrně umírněné velikosti 30 %. To by mělo být srovnáno s podílem dvou dotčených zemí na trhu, který dosahuje 52,7 %, zatímco dovoz z jiných třetích zemí představuje podíl na trhu o velikosti 8,4 %. Další výrobci v Unii rovněž zaujímají podíl na trhu o velikosti 7,5 %.
(163)
Účelem antidumpingového cla dále není zakázat veškerý dovoz, ale obnovit rovné podmínky. Je třeba uvést, že předcházející opatření, která platila v období 2000 až 2005, dovoz nezastavila. ČLR naopak vyvážela v letech 2002, 2003 a 2004 vyšší množství než před uložením opatření, kterým bylo antidumpingové clo ve výši 49,4 %. Skutečnost, že na trhu Unie působí značné množství aktérů, kromě toho svědčí o tom, že riziko duopolu zabraňujícího hospodářské soutěži, jenž by ovládl trh Unie, je velmi nízké.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(164)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z ČLR a Thajska.
H. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(165)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí.
(166)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(167)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobcům v Unii umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohli v tomto odvětví výrobci tohoto druhu výrobku přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu.
(168)
V předcházejícím šetření, které se týkalo totožného výrobku, byl tento přiměřený zisk stanoven na úrovni 7 % (9). Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii zařazení do vzorku tento zisk na počátku posuzovaného období mohli dosáhnout, nic nenasvědčuje tomu, že by toto ziskové rozpětí nebylo již přiměřené.
(169)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobcům v Unii. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 7 % k výrobním nákladům.
(170)
Nezbytné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny s váženým průměrem ceny nepůsobící újmu obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Všechny rozdíly vyplývající z tohoto srovnání byly pak vyjádřeny jako procento vážené průměrné dovozní CIF hodnoty.
2. Prozatímní opatření
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření z dovozu pocházejícího z ČLR a Thajska, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(172)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce od spolupracujících vyvážejících výrobců z Číny a Thajska bylo clo pro ostatní společnosti v obou zemích stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď v rámci příslušné země zařazeny do vzorku nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro všechny ostatní společnosti bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(173)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je prozatímní sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(174)
Navrhují se proto tyto sazby prozatímního antidumpingového cla:
Čínská lidová republika
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
Thajsko
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Všechny ostatní společnosti
39,7 %
(175)
Výše uvedená antidumpingová opatření se prozatímně stanoví ve formě valorických cel.
(176)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovezené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název není konkrétně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými subjekty, nemohou tyto sazby využívat a podléhají celní sazbě uplatňované na „všechny ostatní společnosti“.
(177)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (10) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(178)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(179)
Pokud však v případě Thajska posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v čl. 11 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení, mohou podle uvedeného článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena individuálně.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(180)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že závěry o uložení cla učiněné pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být přezkoumány za účelem uložení jakéhokoliv konečného cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, v současnosti kódu KN ex 7309 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
B999
Thajsko
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Všechny ostatní společnosti
39,7 %
B 999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. listopadu 2012.
REGULAMENTO (UE) N.o 1071/2012 DA COMISSÃO
de 14 de novembro de 2012
que institui um direito anti-dumping provisório sobre as importações de acessórios roscados para tubos moldados, de ferro fundido maleável, originários da República Popular da China e da Tailândia
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 7.o,
Após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Início
(1)
Em 16 de fevereiro de 2012, a Comissão Europeia («Comissão») anunciou, através de um aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia (2) («aviso de início»), o início de um processo anti-dumping relativo às importações, para a União, de acessórios roscados para tubos moldados, de ferro fundido maleável, originários da República Popular da China («RPC»), da Tailândia e da Indonésia («países em causa»).
(2)
O processo foi iniciado na sequência de uma denúncia apresentada, em 3 de janeiro de 2012, pelo Comité de Defesa da Indústria dos Acessórios para Tubos de Aço da União Europeia («autor da denúncia») em nome de produtores que representam mais de 50 %, da produção total da UE de acessórios roscados para tubos moldados, de ferro fundido maleável («acessórios maleáveis roscados»). A denúncia continha elementos de prova prima facie da prática de dumping sobre o referido produto, bem como do importante prejuízo dela resultante, que foram considerados suficientes para justificar o início de um inquérito.
2. Partes interessadas no processo
(3)
A Comissão informou oficialmente do início do inquérito o autor da denúncia, os produtores da União, os produtores-exportadores, os importadores independentes, os utilizadores e os representantes dos países em causa. A Comissão informou igualmente os produtores na Argentina, uma vez que se tratava de um possível país análogo. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem as suas observações por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(4)
Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que a solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
(5)
Tendo em conta o elevado número de produtores-exportadores da RPC, de produtores da União e de importadores independentes, o aviso de início previa a possibilidade de se recorrer à amostragem, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base. Para que a Comissão pudesse decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar uma amostra, todos os produtores-exportadores conhecidos da RPC, os produtores da União e os importadores independentes foram convidados a dar-se a conhecer à Comissão e, conforme especificado no aviso de início, a facultar informações de base sobre as suas atividades relacionadas com os acessórios maleáveis roscados (como definido na secção B infra) durante o período compreendido entre 1 de janeiro de 2011 e 31 de dezembro de 2012. Não foi previsto o recurso à amostragem para os produtores-exportadores dos outros dois países em causa, a Tailândia e a Indonésia.
(6)
Para permitir aos produtores-exportadores da RPC a apresentação de um pedido de tratamento de economia de mercado («TEM») ou de tratamento individual («TI»), a Comissão enviou os formulários correspondentes aos produtores-exportadores conhecidos como interessados e às autoridades chinesas. Duas empresas solicitaram o TEM nos termos do artigo 2.o, n.o 7, do regulamento de base, e quatro empresas solicitaram o TI nos termos do artigo 9.o, n.o 5, do mesmo regulamento.
(7)
A Comissão comunicou oficialmente as conclusões relativas aos pedidos de TEM aos produtores-exportadores interessados da RPC, às autoridades chinesas e ao autor da denúncia. Foi-lhes igualmente dada a oportunidade de apresentar as suas observações por escrito.
(8)
Quanto aos produtores da União, tal como referido no considerando 29, seis produtores da União forneceram a informação solicitada e aceitaram ser incluídos na amostra. Com base na informação recebida dos produtores da União que colaboraram no inquérito, a Comissão selecionou uma amostra de três produtores da União, com base no respetivo volume de vendas.
(9)
Tal como se explica no considerando 31, 33 importadores independentes forneceram a informação solicitada e aceitaram ser incluídos na amostra. Tendo em conta a informação recebida destas partes, a Comissão selecionou uma amostra de nove importadores com o maior volume de importações para a União e atendeu à sua localização geográfica na União. Visto que um dos importadores não respondeu ao questionário, a amostra final consistiu nos restantes oito importadores.
(10)
Tal como referido no considerando 30, 12 produtores-exportadores da RPC forneceram a informação solicitada e aceitaram ser incluídos na amostra. Tendo em conta a informação recebida destas partes, a Comissão selecionou uma amostra de três produtores-exportadores da RPC com o maior volume de exportações para a União.
(11)
A Comissão enviou questionários aos três produtores da União incluídos na amostra, aos três produtores-exportadores chineses incluídos na amostra, a três produtores-exportadores tailandeses, três produtores exportadores indonésios, nove importadores independentes incluídos na amostra e sete utilizadores.
(12)
Responderam ao questionário três produtores da União incluídos na amostra, três produtores-exportadores chineses, dois produtores-exportadores tailandeses, um produtor-exportador indonésio e oito importadores independentes. Nenhum dos utilizadores respondeu ao questionário.
(13)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações estimadas necessárias para a determinação provisória da prática de dumping, do prejuízo daí resultante e do interesse da União. Foram realizadas visitas de verificação às instalações das seguintes empresas:
a)
Produtores da União
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Espanha
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgária
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Áustria
b)
Produtores-exportadores da RPC
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, RPC
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, RPC
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, RPC
c)
Produtores-exportadores da Tailândia
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Tailândia;
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Tailândia
d)
Produtor-exportador da Indonésia
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonésia
e)
Importadores independentes da União
-
Crane Limited, Ipswich, Reino Unido
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Alemanha,
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Alemanha
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Países Baixos
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Itália
(14)
Tendo em conta a necessidade de determinar um valor normal para os produtores-exportadores da RPC que pudessem não vir a beneficiar do TEM, a Comissão procedeu a uma verificação com vista a estabelecer o valor normal com base nos dados referentes à Índia, enquanto país análogo, nas instalações da seguinte empresa:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Índia
3. Período de inquérito e período considerado
(15)
O inquérito sobre dumping e prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de janeiro de 2011 e 31 de dezembro de 2012 («período de inquérito» ou «PI»). A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 2008 e o final do período de inquérito («período considerado»).
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(16)
O produto em causa, tal como definido no aviso de início, são os acessórios roscados para tubos moldados, de ferro fundido maleável («produto em causa»), atualmente classificado no código NC ex 7307 19 10.
(17)
As principais matérias-primas utilizadas são sucata metálica, coque/eletricidade, areia (para moldar) e zinco (para a galvanização). A primeira etapa do processo de fabrico é a fusão de sucata metálica em cúpulas. Segue-se o processo de moldagem e o vazamento das diferentes formas que são depois separadas em peças distintas. Os produtos têm de ser sujeitos a um longo tratamento de recozimento para se tornarem suficientemente maleáveis e poderem ser utilizados em aplicações que exigem, por exemplo, resistência à vibração e ao choque, bem como para resistirem a variações bruscas de temperatura. Os acessórios podem depois ser galvanizados, se necessário. Passa-se então à roscagem dos produtos.
(18)
Os acessórios maleáveis roscados são utilizados para ligar duas ou mais condutas ou tubos, uma conduta a um aparelho, mudar a direção do caudal de um fluido ou obturar uma conduta. Os acessórios maleáveis roscados são utilizados principalmente nos sistemas de distribuição de água e de gás, bem como nos sistemas de aquecimento de edifícios residenciais e não residenciais. São igualmente utilizados nos sistemas de canalização de refinarias de petróleo. Os acessórios maleáveis estão disponíveis em múltiplos modelos, sendo os mais comuns os cotovelos de 90o, tês, mangas de ligação, cruzamentos e uniões. São produzidos em dois tipos, a saber, negro (não galvanizado) e galvanizado.
2. Produto similar
(19)
Constatou-se que o produto em causa e o produto produzido e vendido no mercado interno da RPC, Tailândia e Indonésia, bem como no mercado interno da Índia, considerada país análogo, assim como o produto fabricado e vendido na União pela indústria da União tinham as mesmas características físicas e técnicas de base. Por conseguinte, são provisoriamente considerados produtos similares na aceção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base («produto similar»).
(20)
Foram apresentadas várias alegações no que diz respeito à definição do produto, sobretudo pelos importadores, mas também pelas autoridades de um Estado-Membro. Em seguida, essas alegações são analisadas uma a uma.
(21)
Um importador alegou que os «acessórios eletrogalvanizados» deviam ser excluídos da definição de acessórios maleáveis roscados. Argumentou que a produção de acessórios eletrogalvanizados exige etapas de produção suplementares após a roscagem, por exemplo, lavagem e galvanoplastia suplementar. Estas etapas levam provavelmente a algumas melhorias qualitativas e vantagens comparativamente com os acessórios comuns. No entanto, é evidente que os acessórios eletrogalvanizados são totalmente permutáveis com os acessórios comuns, ou seja, possuem as mesmas características físicas e técnicas de base. São, por conseguinte, abrangidos pela definição do produto em causa.
(22)
O mesmo importador importa corpos de acessórios de compressão e procede à sua montagem com outros elementos, transformando-os assim em acessórios de compressão acabados. Levantou a questão de saber se os corpos dos acessórios de compressão são abrangidos pela definição do produto em causa. Embora pareçam um acessório e sejam roscados, estes artigos não podem ser utilizados diretamente para ligar tubos - têm de ser montados com outros elementos para poderem constituir uma ligação operacional. Embora sejam mais caros, são permutáveis com outros acessórios roscados, pois também se usam para ligar condutas e tubos, embora sejam mais utilizados em reparações do que em novas instalações. Por conseguinte, concluiu-se provisoriamente que os acessórios de compressão e os respetivos corpos cabem na definição do produto em causa.
(23)
Algumas partes sustentaram que os acessórios maleáveis fabricados e vendidos pelos produtores da União não podiam ser considerados comparáveis com os produzidos e exportados para a União pelos países exportadores em causa em razão de o material utilizado para os acessórios produzidos na União ser, em geral, o ferro fundido de coração branco, ao passo que o material utilizado para os acessórios exportados é o ferro fundido de coração negro.
(24)
Tal como já se concluíra no Regulamento (CE) n.o 1784/2000 (3) no que respeita ao mesmo produto, o inquérito revelou provisoriamente que o mercado não estabelece destrinça entre acessórios de ferro maleável de coração branco e acessórios de ferro maleável de coração negro, que, com exceção do teor de carbono, possuem características muito semelhantes e as mesmas utilizações finais, sendo, portanto, permutáveis. Esta asserção é, aliás, confirmada pelo facto de os importadores/comerciantes que adquirem quer acessórios maleáveis de ferro fundido de coração negro procedentes dos países em causa quer acessórios maleáveis de ferro fundido de coração branco produzidos pela indústria da União os venderem aos utilizadores sem estabelecer qualquer distinção entre as duas qualidades de material. No que se refere aos utilizadores do produto em causa, o inquérito confirmou que estes não estabelecem qualquer distinção entre acessórios de ferro fundido de coração branco e acessórios de ferro fundido de coração negro.
(25)
Esta conclusão é corroborada pelo facto de tanto os acessórios de ferro fundido de coração branco como os de ferro fundido de coração negro serem abrangidos pela norma europeia EN 10242 e pela norma internacional ISO 49, que especificam os requisitos em termos de conceção e de rendimento dos acessórios maleáveis. No que diz respeito, em especial, à qualidade do material utilizado, são admitidos quer o ferro fundido de coração branco quer o ferro fundido de coração negro.
(26)
Tendo em conta o que precede, conclui-se, a título provisório, que os acessórios maleáveis de ferro fundido de coração branco produzidos e vendidos por uma parte dos produtores da União devem ser considerados um produto similar aos acessórios maleáveis de ferro fundido de coração negro, produzidos e exportados para a União pelos países exportadores em causa.
(27)
Um importador importa quantidades limitadas de acessórios não acabados que não são roscados. A roscagem é posteriormente efetuada pelo importador. Uma vez que os produtos importados não são roscados, não são considerados abrangidos pela definição do produto em causa.
(28)
As autoridades de um dos Estados-Membros salientaram que, segundo as Notas Explicativas da Nomenclatura Combinada (4), a expressão «maleável» inclui o ferro fundido com grafite esferoidal (idêntico ao ferro fundido dúctil). Apesar de nenhuma parte interessada ter assinalado a venda de acessórios roscados de ferro fundido dúctil durante o período de inquérito, há indícios de que isso possa ter acontecido. Como estes acessórios possuem as mesmas características físicas de base que os acessórios maleáveis roscados alvo do inquérito, justifica-se precisar que os produtos de ferro dúctil são abrangidos pelo âmbito do processo e pelas medidas correspondentes.
C. AMOSTRAGEM
1. Amostra de produtores da União
(29)
Em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base, a Comissão selecionou uma amostra com base no volume mais representativo de vendas de acessórios maleáveis roscados a clientes independentes na União sobre os quais podia razoavelmente incidir o inquérito no prazo disponível. A amostra selecionada consiste em três produtores pertencentes a dois grupos de empresas, que representam 81 % das vendas de acessórios maleáveis roscados a clientes independentes na União, dos seis produtores da União conhecidos por produzirem o produto similar. Em conformidade com o artigo 17.o, n.o 2, do regulamento de base, todos os produtores da União e o autor da denúncia foram consultados e todas as partes interessadas foram convidadas a apresentar as suas observações quanto à amostra proposta. Não foram feitas quaisquer observações sobre a seleção da amostra.
2. Amostra de produtores-exportadores da RPC
(30)
Em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base, a Comissão selecionou uma amostra com base no volume de exportações mais representativo que podia razoavelmente ser objeto de inquérito no período de tempo disponível. Doze produtores-exportadores representando 51 % das exportações chinesas para a União durante o PI apresentaram a informação para a seleção da amostra solicitada no anexo A do aviso de início. A amostra selecionada é constituída por três empresas, representando 88 % do volume de exportação das partes que colaboraram no inquérito da RPC para a União. Nos termos do artigo 17.o, n.o 2, do regulamento de base, todos os produtores-exportadores interessados foram consultados e bem assim as autoridades chinesas. Não foram feitas quaisquer observações sobre a seleção da amostra.
3. Amostra de importadores independentes
(31)
Em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base, a Comissão selecionou uma amostra baseada no volume mais representativo das importações para a União e na localização geográfica das empresas sobre as quais podia razoavelmente incidir o inquérito no prazo disponível. Foram 33 os importadores independentes que forneceram a informação solicitada no anexo B do aviso de início. A primeira amostra selecionada é constituída por seis importadores em cinco Estados-Membros, representando 59 % das importações de acessórios maleáveis roscados para a União efetuadas pelos importadores que colaboraram no inquérito. Em conformidade com o artigo 17.o, n.o 2, do regulamento de base, todos os importadores foram consultados. Na sequência das observações formuladas, três outras empresas foram acrescentadas à amostra, o que levou a uma amostra final de nove importadores em seis Estados-Membros, representando 67 % das importações de acessórios maleáveis roscados para União dos importadores que colaboraram no inquérito. Não foram recebidas mais observações relativas à amostra alargada. Visto que um dos importadores não respondeu ao questionário, a amostra final consistiu nos restantes oito importadores.
D. DUMPING
1. República Popular da China
1.1. Tratamento de economia de mercado
(32)
Nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea b), do regulamento de base, nos inquéritos anti-dumping relativos a importações originárias da RPC, o valor normal é determinado em conformidade com os n.os 1 a 6 do referido artigo para todos os produtores que se verifique satisfazerem os critérios enunciados no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base.
(33)
Resumidamente, e apenas a título de referência, esses critérios são indicados a seguir:
1.
As decisões das empresas são adotadas em resposta às condições do mercado sem intervenção significativa do Estado e os custos refletem os valores do mercado;
2.
As empresas têm um único tipo de registos contabilísticos básicos sujeitos a auditorias independentes, conformes às Normas Internacionais de Contabilidade, e aplicáveis para todos os efeitos;
3.
Não há distorções importantes herdadas do antigo sistema de economia centralizada;
4.
A segurança e a estabilidade jurídicas são garantidas pela legislação aplicável em matéria de propriedade e de falência; e ainda
5.
As operações cambiais são realizadas às taxas do mercado.
(34)
Dois produtores-exportadores solicitaram o TEM nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea b), do regulamento de base, tendo preenchido o formulário de pedido de TEM dentro do prazo fixado.
(35)
A Comissão procurou obter todas as informações que considerou necessárias e verificou todas as informações apresentadas nos pedidos de TEM nas instalações das empresas em questão.
(36)
A verificação apurou que os dois produtores-exportadores que solicitaram o TEM não cumpriam os requisitos previstos no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base.
(37)
As contas auditadas dos dois exportadores não estavam em conformidade com as Normas Internacionais de Contabilidade e, num dos casos, encontravam-se inclusivamente incompletas, uma vez que não incluíam uma demonstração dos fluxos de caixa. É, por conseguinte, evidente que não cumprem o critério 2.
(38)
Um exportador não logrou demonstrar que a entrada de capital aquando da sua privatização tinha sido corretamente avaliada e o segundo exportador beneficiou de vantagens concedidas pelo Estado, que consistiam sobretudo numa taxa preferencial de imposto sobre o rendimento. Por conseguinte, estas empresas não cumprem o critério 3.
(39)
Uma das empresas que solicitaram o TEM apresentou observações sobre o documento de informação. Não contestou nenhum dos factos enunciados, mas levantou três questões principais.
(40)
Em primeiro lugar, a empresa fez valer que a determinação relativa ao TEM era ilegal, por ter sido efetuada praticamente dois meses após o prazo regulamentar. A este respeito, é de referir que este atraso se deve sobretudo ao facto de não ter sido possível efetuar mais cedo uma verificação com vista à concessão do TEM, uma vez que os exportadores chineses não estavam disponíveis nessa altura. Convém sublinhar que a data na qual a determinação foi efetuada não teve qualquer incidência nos resultados.
(41)
Em segundo lugar, alegou que a não-conformidade das contas auditadas assenta exclusivamente em motivos formais. Além disso, alegou que «uma prática contabilística que, no plano formal, não é plenamente conforme às Normas Internacionais de Contabilidade (IAS) não constitui uma violação do segundo critério para a concessão do TEM desde que não tenha afetado os resultados financeiros da empresa.» Nesta matéria, convém sublinhar que o critério 2 não faz qualquer referência aos resultados financeiros da empresa. A alegação é, por conseguinte, infundada. O critério relevante, ou seja «registos contabilísticos sujeitos a auditorias independentes, conformes às normas internacionais em matéria de contabilidade», é uma exigência formal. No entanto, convém mencionar que todas as infrações foram significativas, dada a importância dos montantes em causa ou o significado da infração (ou seja, não ter sido efetuada uma análise de caráter obrigatório).
(42)
Por último, a empresa alegou que, anteriormente, as vantagens conferidas sob a forma de uma taxa preferencial de imposto sobre o rendimento não tinham sido invocadas para recusar o TEM. Nesta matéria, há que notar que cada caso é apreciado em função dos seus próprios méritos. Ao abrigo do critério 3 para a concessão do TEM, avalia-se se os exportadores chineses estão sujeitos a distorções importantes, herdadas do antigo sistema de economia centralizada. É esse o caso no que se refere às vantagens concedidas pelo Estado e que consistiam principalmente numa taxa de imposto preferencial. Por conseguinte, as observações de caráter geral formuladas pelo exportador chinês não são suficientemente fundamentadas.
(43)
Em conclusão, não se provou que algum dos produtores-exportadores cumprisse os critérios 2 e 3 para a concessão do TEM. Por conseguinte, o TEM não pode ser concedido a essas empresas.
1.2. Tratamento individual
(44)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, será estabelecido um direito aplicável, se for caso disso, à escala nacional, para os países abrangidos pelo disposto no referido artigo, exceto nos casos em que as empresas demonstrem preencher todos os critérios previstos no artigo 9.o, n.o 5, do regulamento de base.
(45)
Resumidamente, e apenas a título de referência, esses critérios são indicados a seguir:
1.
No caso de firmas total ou parcialmente detidas por estrangeiros ou de empresas comuns (joint venture), podem repatriar livremente o capital e os lucros;
2.
Os preços de exportação e as quantidades exportadas, bem como as condições de venda, são determinados livremente;
3.
A maioria do capital pertence efetivamente a particulares; os funcionários do Estado que desempenhem funções no conselho de administração da empresa ou que ocupem uma posição-chave a nível da gestão são minoritários ou deve demonstrar-se que a empresa é suficientemente independente da intervenção do Estado;
4.
As conversões das taxas de câmbio são realizadas à taxa de mercado; e ainda
5.
A intervenção do Estado não é de molde a permitir a evasão de medidas, no caso de se concederem individualmente aos exportadores diferentes taxas dos direitos.
(46)
Todos os produtores-exportadores que não preenchiam os critérios para a concessão do TEM, tal como o terceiro produtor incluído na amostra, solicitaram o tratamento individual. Com base nas informações disponíveis, foi estabelecido provisoriamente que todos os produtores-exportadores incluídos na amostra preenchiam os requisitos previstos no artigo 9.o, n.o 5, do regulamento de base, pelo que se lhes pôde conceder o TI.
1.3. País análogo
(47)
Nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, no que diz respeito aos produtores-exportadores a quem não foi concedido o TEM, o valor normal deve ser determinado com base nos preços ou no valor calculado num país terceiro com economia de mercado («país análogo»).
(48)
No aviso de início, a Comissão manifestou a intenção de utilizar a Argentina como país análogo adequado para a determinação do valor normal para a RPC, tendo convidado as partes interessadas a pronunciarem-se sobre esta escolha.
(49)
Vários exportadores e importadores apresentaram observações quanto à escolha do país análogo, alegando que a Argentina não seria um país análogo adequado, devido principalmente ao baixo nível de concorrência no mercado interno e, logo, ao elevado nível de preços no mercado interno argentino. Com efeito, há indícios de que a maior parte do mercado argentino está nas mãos de três produtores nacionais. De acordo com as estatísticas argentinas, o volume das importações para o mercado argentino são negligenciáveis, dado que os principais fornecedores estrangeiros, tradicionalmente o Brasil e a China, estão sujeitos a elevados direitos anti-dumping.
(50)
Os mesmos exportadores e importadores propuseram a Tailândia, a Índia e a Indonésia como países análogos mais adequados. Tendo em conta as observações das partes interessadas, foi solicitada a colaboração dos produtores indianos e argentinos, após o que um produtor argentino e um produtor indiano aceitaram colaborar.
(51)
A análise destas respostas revelou que os preços internos comunicados pelo único produtor argentino colaborante eram de facto muito elevados, substancialmente mais elevados que os preços de venda dos produtores da União incluídos na amostra e mais elevados que o seu preço não prejudicial.
(52)
Por outro lado, concluiu-se que o mercado indiano é altamente competitivo, com um número estimado de 300 produtores. Consequentemente, os preços no mercado interno comunicados pelo exportador indiano colaborante podem ser considerados razoáveis.
(53)
A Tailândia e a Indonésia participam no mesmo inquérito, mas o número muito limitado de produtores que operam em ambos os países faz com que os respetivos mercados internos sejam menos competitivos em comparação com a Índia. Por conseguinte, concluiu-se provisoriamente que a Índia é um país análogo adequado, na aceção do artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base.
1.4. Valor normal
(54)
Visto que nenhum dos exportadores chineses incluídos na amostra obteve o TEM, o valor normal foi determinado em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, utilizando a Índia como país terceiro com uma economia de mercado análoga.
(55)
Primeiramente, averiguou-se, para cada produtor-exportador em causa, se o volume total das vendas no mercado interno de acessórios maleáveis roscados do produtor do país análogo era representativo, ou seja, se o volume total dessas vendas representava, pelo menos, 5 % do volume total das vendas de exportação do produto em causa para a União, realizadas por cada produtor, durante o PI. Foi o que aconteceu em relação a dois dos três produtores-exportadores incluídos na amostra.
(56)
Em seguida, foram identificados os tipos do produto em causa vendidos no mercado interno pelas empresas relativamente aos quais o produtor do país análogo apresentava vendas internas globalmente representativas, idênticas ou diretamente comparáveis com os tipos vendidos para exportação para a União.
(57)
Foi apurado, para cada tipo do produto vendido pelo produtor do país análogo no respetivo mercado interno, estimado diretamente comparável com o tipo de acessórios maleáveis roscados vendidos para exportação para a União pelos produtores-exportadores, se as vendas no mercado interno eram suficientemente representativas. As vendas de um determinado tipo do produto no mercado interno foram consideradas suficientemente representativas quando o volume desse tipo do produto vendido no mercado interno a clientes independentes, durante o PI, representava, pelo menos, 5 % do volume total do tipo do produto comparável vendido para exportação para a União pelo produtor-exportador.
(58)
Posteriormente, a Comissão analisou se, para o produtor do país análogo, se poderia considerar que as vendas de cada um dos tipos do produto em causa, realizadas no mercado interno em quantidades representativas, tinham sido efetuadas no âmbito de operações comerciais normais. Para o efeito, a Comissão estabeleceu, para cada tipo do produto, a proporção de vendas rentáveis a clientes independentes no mercado interno durante o PI.
(59)
Nos casos em que o volume de vendas de um tipo do produto, realizadas a um preço líquido igual ou superior ao seu custo de produção calculado, representou mais de 80 % do volume total de vendas desse tipo do produto, e em que o preço médio ponderado desse tipo do produto foi igual ou superior ao seu custo de produção, o valor normal baseou-se no preço efetivamente praticado no mercado interno. Este preço foi calculado como a média ponderada dos preços do conjunto das vendas desse tipo do produto no mercado interno durante o PI.
(60)
Quando o volume de vendas rentáveis de um tipo do produto representou 80 % ou menos do volume total de vendas desse tipo do produto ou o preço médio ponderado desse tipo do produto foi inferior ao custo de produção, o valor normal baseou-se no preço efetivamente praticado no mercado interno, calculado como a média ponderada das vendas rentáveis unicamente desse tipo.
(61)
Sempre que todos os tipos do produto foram vendidos com prejuízo, considerou-se que não foram vendidos no decurso de operações comerciais normais.
(62)
Para os tipos do produto que não foram vendidos no decurso de operações comerciais normais, bem como para os tipos do produto que não foram vendidos em quantidades representativas no mercado interno, o valor normal foi calculado.
(63)
Para calcular o valor normal, a média ponderada das vendas, as despesas administrativas e outros encargos gerais (VAG), bem como o lucro médio ponderado das vendas do produto similar efetuadas no mercado interno exclusivamente pelo produtor colaborante do país análogo, no decurso de operações comerciais normais durante o período de inquérito, foram acrescidos aos seus próprios custos de produção durante o mesmo período. Para os tipos do produto que não foram vendidos em quantidades representativas no mercado interno, o lucro médio ponderado e os VAG no decurso de operações comerciais normais destas vendas não representativas foram utilizados no cálculo do valor normal. Quando tal se afigurou necessário, os custos de produção e os VAG foram ajustados antes de serem utilizados para determinar se as vendas haviam sido efetuadas no decurso de operações comerciais normais, bem como para determinar os valores normais calculados.
1.5. Preço de exportação
(64)
Dado que os produtores incluídos na amostra beneficiaram do tratamento individual e efetuaram vendas de exportação do produto em causa para a Comunidade diretamente a clientes independentes na União, o preço de exportação foi determinado em conformidade com o artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base, ou seja, com base nos preços de exportação efetivamente pagos ou a pagar.
1.6. Comparação
(65)
A comparação entre o valor normal e o preço de exportação foi efetuada no estádio à saída da fábrica.
(66)
A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afetam os preços e sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base.
(67)
Relativamente a todos os casos considerados razoáveis, exatos e confirmados por elementos de prova verificados, foram concedidos ajustamentos adequados para ter em conta características físicas, impostos indiretos, transporte, seguro, movimentação e custos acessórios, embalagem, crédito e encargos bancários.
1.7. Margens de dumping
(68)
Relativamente às empresas incluídas na amostra, comparou-se o valor normal médio ponderado de cada tipo do produto similar estabelecido para o país análogo com o preço de exportação médio ponderado do tipo do produto em causa correspondente, em conformidade com o disposto no artigo 2.o, n.os 11 e 12, do regulamento de base.
(69)
Atendendo ao que precede, as margens de dumping médias ponderadas provisórias, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Empresa
Margem de dumping
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
A margem de dumping média ponderada dos produtores-exportadores colaborantes não incluídos na amostra foi calculada em conformidade com o disposto no artigo 9.o, n.o 6, do regulamento de base. Esta margem foi calculada com base nas margens determinadas para os produtores-exportadores incluídos na amostra.
(71)
Assim, a margem de dumping calculada para as empresas colaborantes não incluídas na amostra foi fixada provisoriamente em 42,3 %.
(72)
No que se refere a todos os outros produtores exportadores da RPC, as margens de dumping foram estabelecidas com base nos dados disponíveis, nos termos do artigo 18.o do regulamento de base. Para o efeito, determinou-se em primeiro lugar o nível de colaboração mediante a comparação do volume de exportações para a União comunicado pelos produtores-exportadores colaborantes com as estatísticas de importação equivalentes do Eurostat.
(73)
Atendendo a que a cooperação correspondia a mais de 50 % do total das exportações chinesas para a União e que o setor se pode considerar fragmentado devido ao grande número de produtores-exportadores da RPC, o nível de colaboração pode ser considerado elevado. Não havendo razão para crer que quaisquer produtores-exportadores se tivessem abstido deliberadamente de colaborar, a margem de dumping residual foi fixada ao nível da margem de dumping individual mais elevada das empresas incluídas na amostra. Este procedimento foi considerado adequado por não haver indicações de que as empresas não colaborantes praticassem níveis mais baixos de dumping e para garantir a eficácia das eventuais medidas.
(74)
Atendendo ao que precede, as margens de dumping médias ponderadas provisórias, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Empresa
Margem de dumping
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Outras empresas colaborantes
42,3 %
Todas as outras empresas
67,8 %
2. Tailândia e Indonésia
2.1. Valor normal
(75)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base, a Comissão apurou, primeiramente, para cada um dos produtores-exportadores colaborantes, se o total das suas vendas do produto similar no mercado interno era representativo, ou seja, se o volume total dessas vendas representava, pelo menos, 5 % do volume total das vendas de exportação do produto em causa para a União. O inquérito estabeleceu que as vendas do produto similar no mercado interno eram representativas no caso de todos os produtores-exportadores colaborantes na Tailândia e na Indonésia.
(76)
Seguidamente, a Comissão identificou os tipos do produto em causa vendidos no mercado interno pelas empresas com vendas globais representativas no mercado interno que eram idênticos ou muito semelhantes aos tipos desse produto vendidos para exportação para a União.
(77)
Para cada tipo do produto similar vendido pelos produtores-exportadores nos respetivos mercados internos que se constatou ser comparável ao tipo do produto em causa vendido para exportação para a União, foi examinado se as vendas no mercado interno eram suficientemente representativas para efeitos do artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base. As vendas de um determinado tipo do produto no mercado interno foram consideradas suficientemente representativas quando o volume desse tipo do produto vendido no mercado interno a clientes independentes, durante o PI, representava, pelo menos, 5 % do volume total do tipo do produto comparável vendido para exportação para a União.
(78)
Posteriormente, a Comissão analisou se se poderia considerar que as vendas de cada um dos tipos do produto similar, realizadas no mercado interno em quantidades representativas, haviam sido efetuadas no decurso de operações comerciais normais, em conformidade com o disposto no artigo 2.o, n.o 4, do regulamento de base. Para o efeito, estabeleceu-se, para cada tipo do produto, a proporção de vendas rentáveis a clientes independentes no mercado interno durante o período de inquérito.
(79)
Nos casos em que o volume de vendas de um tipo do produto, realizadas a um preço líquido igual ou superior ao custo de produção calculado, representou mais de 80 % do volume total de vendas desse tipo do produto, e em que o preço de venda médio ponderado foi igual ou superior ao custo unitário, o valor normal, por tipo do produto, foi calculado enquanto preço médio ponderado de todas as vendas no mercado interno do tipo do produto em questão.
(80)
Quando o volume de vendas rentáveis de um tipo do produto representou 80 % ou menos do volume total de vendas desse tipo do produto, ou quando o preço médio ponderado desse tipo do produto foi inferior ao custo unitário, o valor normal baseou-se no preço efetivamente praticado no mercado interno, calculado enquanto preço médio ponderado exclusivamente das vendas rentáveis do tipo do produto em questão realizadas no mercado interno.
(81)
Sempre que todos os tipos do produto foram vendidos com prejuízo, considerou-se que não foram vendidos no decurso de operações comerciais normais.
(82)
Para os tipos do produto que não foram vendidos no decurso de operações comerciais normais, bem como para os tipos do produto que não foram vendidos em quantidades representativas no mercado interno, o valor normal foi calculado.
(83)
Para calcular o valor normal, a média ponderada das vendas, as despesas administrativas e outros encargos gerais (VAG), bem como o lucro médio ponderado das vendas do produto similar efetuadas no mercado interno pelos produtores colaborantes em causa, no decurso de operações comerciais normais durante o período de inquérito, foram acrescidos aos seus próprios custos de produção durante o mesmo período. Para os tipos do produto que não foram vendidos em quantidades representativas no mercado interno, o lucro médio ponderado e os VAG no decurso de operações comerciais normais destas vendas não representativas foram utilizados no cálculo do valor normal.
2.2. Preço de exportação
(84)
Dado que todas as vendas de exportação do produto em causa realizadas pelos produtores-exportadores tailandeses e indonésios foram efetuadas a clientes independentes na União, o preço de exportação foi determinado em conformidade com o artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base, ou seja, com base nos preços de exportação efetivamente pagos ou a pagar.
2.3. Comparação
(85)
A comparação entre o valor normal e o preço de exportação foi efetuada no estádio à saída da fábrica.
(86)
A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afetam os preços e sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base.
(87)
Relativamente a todos os casos considerados razoáveis, exatos e confirmados por elementos de prova verificados, foram concedidos ajustamentos adequados para ter em conta o estádio de comercialização, impostos indiretos, transporte, seguro, movimentação e custos acessórios, embalagem, crédito e encargos bancários.
2.4. Margens de dumping
a) Tailândia
(88)
No caso das duas empresas colaborantes na Tailândia, procedeu-se a uma comparação entre o valor normal médio ponderado de cada tipo do produto similar e o preço de exportação médio ponderado do tipo do produto em causa correspondente, em conformidade com o artigo 2.o, n.os 11 e 12, do regulamento de base.
(89)
Dado que o nível de colaboração tinha sido considerado elevado (o volume de exportações das duas empresas tailandesas colaborantes representou mais de 80 % do total das exportações tailandesas para a União durante o PI), a margem de dumping para os todos os demais produtores exportadores tailandeses foi fixada ao nível da margem de dumping individual mais elevada das duas empresas colaborantes.
(90)
Atendendo ao que precede, as margens de dumping médias ponderadas provisórias para as empresas tailandesas, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Empresa
Margem de dumping
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Todas as outras empresas
50,7 %
b) Indonésia
(91)
Relativamente à única empresa colaborante, procedeu-se a uma comparação entre o valor normal médio ponderado de cada tipo do produto similar e o preço de exportação médio ponderado do tipo do produto em causa correspondente, em conformidade com o artigo 2.o, n.os 11 e 12, do regulamento de base.
(92)
Dado que o nível de colaboração tinha sido considerado elevado (o volume de exportações da única empresa indonésia colaborante representou mais de 80 % do total das exportações indonésias para a União durante o PI), a margem de dumping para os todos os demais produtores exportadores indonésios foi fixada ao nível do estabelecido para a empresa colaborante.
(93)
Atendendo ao que precede, as margens de dumping médias ponderadas provisórias, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Empresa
Margem de dumping
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Todas as outras empresas
11,0 %
E. PREJUÍZO
1. Produção da União
(94)
Durante o PI, o produto similar foi fabricado por seis produtores da União. Tal como indicado no considerando 29, foram selecionados para a amostra dois grupos de produtores da União, constituídos por três produtores da União, que representavam 81 % da produção total do produto similar na União.
2. Definição da indústria da União
(95)
Na aceção do artigo 4.o, n.o 1, e do artigo 5.o, n.o 4, do regulamento de base, os seis produtores da União que fabricaram o produto similar durante o período de inquérito constituem a indústria da União, sendo designados em seguida por «indústria da União».
3. Consumo da União
(96)
O consumo da União foi determinado com base no volume de vendas da indústria da União no mercado da União e no volume de importação comunicado pelo Eurostat, adaptado em função das conclusões do inquérito.
(97)
O consumo da União sofreu uma diminuição significativa de 21 % entre 2008 e 2009, conheceu um aumento subsequente de 12 pontos percentuais, atingindo um nível inferior em 9 % ao do consumo no início do período considerado.
Consumo da União (toneladas)
2008
2009
2010
IP
Consumo da União
72 231
57 398
59 190
65 460
Índice
100
79
82
91
Fonte:
Dados facultados na denúncia, Eurostat e respostas ao questionário
4. Importações provenientes dos países em causa
4.1. Avaliação cumulativa dos efeitos das importações provenientes dos países em causa
(98)
A Comissão determinou se as importações de acessórios maleáveis roscados originários dos países em causa deviam ser avaliadas cumulativamente, em conformidade com o artigo 3.o, n.o 4, do regulamento de base.
(99)
As margens de dumping estabelecidas para as importações de cada um dos países em causa eram superiores ao limiar de minimis estabelecido no artigo 9.o, n.o 3, do regulamento de base (ver considerandos 74, 90 e 93 supra).
(100)
No que respeita aos volumes das importações objeto de dumping provenientes da Indonésia, apurou-se que representaram apenas cerca de 2,5 % de todas as importações do produto similar para a União durante o PI. Por isso, podem ser considerados como não causadores de prejuízo importante para a indústria da União na aceção do artigo 9.o, n.o 3, do regulamento de base ou das disposições do Acordo Anti-Dumping da OMC (5).
(101)
Ao mesmo tempo, o presente inquérito estabeleceu, neste estádio provisório, que a maioria das importações originárias da Indonésia poderá ter sido declarada erradamente ao abrigo de um código NC diferente, ou seja, 7307 99 10 em vez de 7307 19 10, que é normalmente aplicável aos acessórios roscados para tubos moldados, de ferro fundido maleável. No entanto, todas ou, pelo menos, uma grande parte das importações eventualmente declaradas de forma incorreta estão já incluídas no valor de 2,5 % mencionado no considerando anterior.
(102)
Assim, foi provisoriamente decidido não cumular essas importações com as importações objeto de dumping provenientes da Tailândia e da RPC.
(103)
No atinente aos volumes das importações objeto de dumping provenientes da Tailândia e da RPC, não podem ser considerados negligenciáveis, tendo em conta que a sua parte de mercado atingiu 5,4 % e 47,3 %, respetivamente, no período de inquérito.
(104)
A avaliação cumulativa foi provisoriamente considerada adequada, dada a existência de condições de concorrência comparáveis entre as importações originárias destes dois países e o produto similar da União, ou seja, através dos mesmos canais de vendas e para as mesmas categorias de clientes. Com efeito, em alguns casos, foi demonstrado que os produtos importados da RPC e da Tailândia eram vendidos através dos mesmos distribuidores.
(105)
Tendo em conta o que precede, considerou-se provisoriamente que estavam reunidos todos os critérios previstos no artigo 3.o, n.o 4, do regulamento de base e que, por conseguinte, as importações provenientes da Tailândia e da RPC deviam ser examinadas cumulativamente. Estas importações são doravante designadas por «importações provenientes dos dois países em causa».
4.2. Volume e parte de mercado das importações provenientes dos países em causa
(106)
O volume das importações do produto em causa dos dois países em causa para o mercado da União aumentou 15 % ao longo do período considerado. Depois de uma diminuição inicial de 16 % entre 2008 e 2009 devido à diminuição do consumo mencionado no considerando 97 supra, as importações vieram em seguida a conhecer um aumento substancial de 31 pontos percentuais até ao PI.
Volume de importações para a União (toneladas)
2008
2009
2010
IP
RPC
26 188
22 413
22 065
30 786
Índice
100
86
84
118
Tailândia
3 723
2 681
3 331
3 485
Índice
100
72
89
94
Dois países em causa
29 911
25 094
25 396
34 271
Índice
100
84
85
115
Fonte:
Eurostat e conclusões do inquérito
(107)
A parte de mercado das importações objeto de dumping provenientes dos dois países em causa aumentou 11 pontos percentuais, de 41,7 % para 52,7 %, durante o período considerado. Esta evolução da parte de mercado verificou-se entre 2010 e o PI, durante um período de recuperação da procura.
Parte de mercado da União
2008
2009
2010
IP
RPC
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Índice
100
108
103
129
Tailândia
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Índice
100
91
110
103
Dois países em causa
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Índice
100
106
104
126
Fonte:
Dados facultados na denúncia, Eurostat e respostas ao questionário
4.3. Preços das importações provenientes dos dois países em causa e subcotação de preços
a) Evolução dos preços
(108)
O quadro que se segue mostra o preço médio das importações objeto de dumping provenientes dos dois países em causa, na fronteira da União, do produto não desalfandegado, segundo os dados do Eurostat. Durante o período considerado, o preço médio das importações provenientes dos dois países em causa conheceu um aumento constante de 14 % no total.
Preços de importação (EUR/tonelada)
2008
2009
2010
IP
RPC
1 428
1 557
1 631
1 676
Índice
100
109
114
117
Tailândia
2 126
2 208
2 036
2 148
Índice
100
104
96
101
Dois países em causa
1 515
1 626
1 679
1 721
Índice
100
107
111
114
Fonte:
Eurostat
b) Subcotação de preços
(109)
Foi efetuada uma comparação tipo a tipo entre os preços de venda praticados pelos produtores-exportadores e os preços de venda na União praticados pelos produtores da União incluídos na amostra. Para o efeito, os preços dos produtores da União incluídos na amostra aplicados a clientes independentes foram comparados com os preços dos produtores-exportadores dos dois países em causa incluídos na amostra. Foram feitos os ajustamentos necessários para ter em conta as diferenças no estádio de comercialização (nomeadamente pelo fabricante do equipamento de origem [OEM]) os custos pós-importação.
(110)
Esta comparação revelou que, durante o PI, as importações do produto em causa originário da Tailândia e da RPC foram vendidas na União a preços que representam uma subcotação dos preços da indústria da União que, em percentagem dos últimos, se situa entre 25 % e 55 %.
5. Situação da indústria da União
(111)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 5 do regulamento de base, a análise da repercussão das importações objeto de dumping na indústria da União incluiu uma avaliação de todos os fatores económicos pertinentes para a situação dessa indústria durante o período considerado. Os dados apresentados em seguida referem-se à totalidade dos produtores da União no que diz respeito à produção, à capacidade de produção, à utilização da capacidade, às vendas e às partes de mercado, bem como aos produtores incluídos na amostra para os restantes indicadores. No que se refere aos indicadores baseados nos produtores incluídos na amostra, dado que a amostra incluía apenas dois grupos de produtores, por razões de confidencialidade, os dados agregados não podem ser introduzidos nos correspondentes quadros. Assim, apresentam-se apenas os índices, a fim de pôr em evidência a tendência revelada por esses indicadores.
5.1. Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
(112)
Os volumes de produção da União caíram abruptamente 39 % entre 2008 e 2009, tendo depois descido ligeiramente a partir de um nível já baixo, apesar de um aumento de 12 pontos percentuais do consumo nos anos seguintes, como indicado no considerando 97.
Volume de produção da União (toneladas)
Todos os produtores
2008
2009
2010
IP
Consumo da União
55 726
33 780
32 303
32 646
Índice
100
61
58
59
Fonte:
Dados facultados na denúncia e respostas ao questionário.
(113)
A capacidade de produção da indústria da União diminuiu 21 % durante o período considerado, essencialmente entre 2008 e 2009. A principal razão para a redução da capacidade de produção foi o encerramento de três produtores da União durante o período considerado.
Capacidade de produção (toneladas)
Todos os produtores
2008
2009
2010
PI
Capacidade de produção
90 400
75 440
71 440
71 440
Índice
100
83
79
79
Fonte:
Dados facultados na denúncia e respostas ao questionário.
(114)
Apesar da diminuição da capacidade de produção, a utilização da capacidade da indústria da União diminuiu 26 %, principalmente entre 2008 e 2009.
Utilização da capacidade de produção da União
Todos os produtores
2008
2009
2010
PI
Utilização da capacidade de produção
62 %
45 %
45 %
46 %
Índice
100
73
73
74
Fonte:
Dados facultados na denúncia e respostas ao questionário.
5.2. Existências
(115)
O volume das existências diminuiu 23 % durante o período considerado, em consonância com a diminuição dos volumes de vendas e de produção da indústria da União.
Existências (toneladas)
Amostra
2008
2009
2010
PI
Índice
100
91
75
77
Fonte:
Respostas ao questionário dos produtores da União incluídos na amostra.
5.3. Volume de vendas e parte de mercado
(116)
O volume de vendas de todos os produtores da União no mercado da União diminuiu significativamente (25 % entre 2008 e 2009) devido a uma redução da procura. Após 2009, porém, a procura aumentou substancialmente na União, tal como referido no considerando 97, mas as vendas da União mantiveram-se ao baixo nível de 2009 até ao fim do período considerado.
Volume de vendas da União (toneladas)
Todos os produtores
2008
2009
2010
PI
Vendas da União
34 210
25 702
26 717
25 333
Índice
100
75
78
74
Fonte:
Respostas ao questionário dos produtores da União incluídos na amostra.
(117)
A parte de mercado da indústria da União sofreu uma diminuição contínua de 9 pontos percentuais ou 18 % durante o período considerado, enquanto as importações objeto de dumping ganharam 11 pontos percentuais da parte de mercado durante o mesmo período, tal como indicado no considerando 107 supra.
Parte de mercado da União
Todos os produtores
2008
2009
2010
PI
Vendas da União
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Índice
100
95
96
82
Fonte:
Dados facultados na denúncia, Eurostat e respostas ao questionário.
5.4. Preços e fatores que os influenciam
(118)
Os produtores da União incluídos na amostra só lograram aumentar os seus preços de venda nuns modestos 4 % durante o período considerado. Atendendo às quantidades crescentes de importações objeto de dumping que entram no mercado da União, este aumento do preço foi inferior ao aumento dos custos.
Preço médio da União por tonelada
Amostra
2008
2009
2010
PI
Índice
100
103
103
104
Fonte:
Respostas ao questionário dos produtores da União incluídos na amostra.
5.5. Rendibilidade, retorno dos investimentos e cash flow
(119)
A rendibilidade da indústria da União foi expressa pelo lucro líquido, antes de impostos, das vendas do produto similar no mercado da União a clientes independentes, em percentagem do volume de negócios dessas vendas. Satisfatória no início do período considerado, a rendibilidade da indústria da União foi quase completamente eliminada em 2009. Apesar da parcial recuperação posterior, permaneceu muito abaixo do nível necessário para não causar prejuízo durante o resto do período considerado.
(120)
O retorno dos investimentos, que corresponde ao lucro expresso em percentagem do valor contabilístico líquido dos investimentos, acompanhou a tendência manifestada pela rendibilidade.
Rendibilidade e retorno dos investimentos
Amostra
2008
2009
2010
PI
Rendibilidade (índice)
100
8
38
37
Retorno dos investimentos (índice)
100
1
36
40
Fonte:
Respostas ao questionário dos produtores da União incluídos na amostra.
(121)
No período considerado, o cash flow líquido das atividades de exploração decaiu no total em 64 %, para se situar num nível muito baixo durante o PI.
Cash flow (euros)
Amostra
2008
2009
2010
PI
Índice
100
55
58
36
Fonte:
Respostas ao questionário dos produtores da União incluídos na amostra.
5.6. Crescimento
(122)
Tal como referido no considerando 97, o consumo da União apresentou um aumento significativo de 8 000 toneladas entre 2009 e o período de inquérito, ao passo que o volume das importações objeto de dumping aumentou 9 000 toneladas durante o mesmo período, tal como indicado no considerando 106. Por conseguinte, a totalidade do crescimento do mercado da União entre 2009 e o PI foi absorvida pelas importações objeto de dumping, e as vendas da indústria da União no mercado da União mantiveram-se ao nível muito baixo registado em 2009. Assim se demonstra que a indústria da União não pôde beneficiar do crescimento que o consumo da União conheceu recentemente devido ao aumento da parte de mercado das importações objeto de dumping provenientes dos dois países em causa.
5.7. Investimentos e capacidade de obtenção de capital
(123)
Durante o período considerado, os investimentos dos produtores da União incluídos na amostra evoluiu do seguinte modo:
Investimentos líquidos (euros)
Amostra
2008
2009
2010
PI
Índice
100
65
41
76
Fonte:
Respostas ao questionário dos produtores da União incluídos na amostra.
(124)
Como se pode ver no quadro supra, os produtores da União diminuíram substancialmente os investimentos entre 2008 e 2010. Esta tendência inverteu-se durante o período de inquérito, ocasião na qual os investimentos aumentaram significativamente, embora sem atingir o nível registado no início do período considerado.
5.8. Capacidade de obtenção de capitais
(125)
Devido à insuficiente rendibilidade descrita no considerando 119, alguns dos produtores da União depararam-se com dificuldades em captar capitais para investimentos futuros nas atuais circunstâncias. Por seu turno, o retorno insatisfatório dos investimentos mais não faz do que agravar estas dificuldades.
5.9. Emprego, produtividade e custo da mão-de-obra
(126)
A situação do emprego em equivalentes a tempo inteiro (ETI) acompanhou em grande medida a evolução dos volumes de produção (ver considerando 112), o que indica que a indústria da União tentou racionalizar os custos de produção quando se revelou necessário. A indústria da União procurou adaptar a mão-de-obra à deterioração da situação do mercado, através de uma redução constante do emprego de 36 % no total durante o período considerado.
Emprego (ETI)
Amostra
2008
2009
2010
PI
Índice
100
75
67
64
Fonte:
Respostas ao questionário dos produtores da União incluídos na amostra.
(127)
Não obstante as tentativas por parte da indústria da União de adaptar o emprego à situação cada vez mais difícil do mercado, a produção por ETI dos produtores da União baixou consideravelmente 19 % entre 2008 e 2009. A situação veio melhorou depois de forma continuada, mas a produtividade manteve-se 9 % abaixo do nível registado no início do período considerado.
Produtividade (toneladas/ETI)
Amostra
2008
2009
2010
PI
Índice
100
81
87
91
Fonte:
Respostas ao questionário dos produtores da União incluídos na amostra.
(128)
Durante o período considerado, os custos médios da mão-de-obra da indústria da União sofreram um aumento constante de 12 % no total.
Custos da mão-de-obra (EUR/ETI)
Amostra
2008
2009
2010
PI
Índice
100
106
112
112
Fonte:
Respostas ao questionário dos produtores da União incluídos na amostra.
5.10. Amplitude da margem de dumping
(129)
Tal como se especifica nos considerandos 74 e 90, as margens de dumping das importações provenientes dos dois países em causa são elevadas. Tendo em conta os volumes, a parte de mercado e os preços das importações objeto de dumping, o impacto das margens de dumping pode ser considerado substancial.
5.11. Recuperação de práticas de dumping anteriores
(130)
Os acessórios maleáveis roscados originários do Brasil, da República Checa, do Japão, da RPC, da República da Coreia e da Tailândia já tinham sido objeto de medidas (6) entre 2000 e 2005 (7) («medidas anteriores»). A rendibilidade satisfatória da indústria da União no início do período (ver considerando 119) aponta para que estas medidas tenham aliviado temporariamente a indústria da União. Os volumes crescentes de importações objeto de dumping vieram, no entanto, pôr termo a este período bastante positivo. Note-se igualmente que a quota de mercado combinada dos seis países em causa pelas ações anteriores nunca foi superior a 29 % (8), enquanto os dois países em causa no presente inquérito representavam uma parte de mercado de 52,7 % durante o PI, tal como indicado no considerando 107.
6. Conclusão sobre o prejuízo
(131)
Os indicadores do prejuízo evoluíram de forma negativa ao longo do período considerado. Este facto é particularmente evidente para os indicadores de rendibilidade, volumes de produção, utilização da capacidade, volumes de vendas e partes de mercado, que revelaram todos uma clara tendência para a deterioração.
(132)
Ao mesmo tempo, as importações de acessórios maleáveis roscados provenientes dos dois países em causa subcotaram os preços da indústria da União até 55 % durante o PI (ver considerando 110), aumentando, simultânea e sensivelmente, a respetiva parte de mercado (ver considerando 107).
(133)
Tendo em conta o que precede, conclui-se, a título provisório, que a indústria da União sofreu um prejuízo importante, na aceção do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base.
F. NEXO DE CAUSALIDADE
1. Introdução
(134)
Em conformidade com o disposto no artigo 3.o, n.os 6 e 7, do regulamento de base, procurou-se determinar se as importações objeto de dumping originárias da RPC e da Tailândia causaram à indústria comunitária um prejuízo que possa ser considerado importante. Para além das importações objeto de dumping, foram igualmente examinados outros fatores conhecidos que pudessem ter causado simultaneamente um prejuízo à indústria da União, a fim de garantir que o eventual prejuízo provocado por esses outros fatores não fosse indevidamente imputado às importações objeto de dumping.
2. Efeito das importações objeto de dumping
(135)
Entre 2008 e o PI, o volume das importações objeto de dumping originárias dos dois países em causa aumentou 15 %, com o mercado a acusar uma contração de 9 %, o que resultou num aumento da parte de mercado da União de 41,7 % para 52,7 %.
(136)
O aumento das importações objeto de dumping do produto em causa originárias dos dois países em causa, durante o período considerado, coincidiu com uma tendência descendente na maioria dos indicadores de prejuízo da indústria da União. A indústria da União perdeu 8,7 pontos percentuais de parte de mercado, tendo sido obrigada a reduzir a sua produção em 41 %. A significativa subcotação dos preços impediu a indústria da União de repercutir o aumento dos custos de produção nos preços de venda a um nível aceitável, o que conduziu aos níveis de rendibilidade muito baixos registados durante quase todo o PI.
(137)
Com base no que precede, conclui-se provisoriamente que as importações a baixos preços de dumping provenientes dos dois países em causa, que entraram no mercado da União em volumes significativos e sempre crescentes, e que subcotaram bastante os preços da indústria da União durante o período considerado, estão a causar um prejuízo importante à indústria da União.
3. Efeito de outros fatores
3.1. Importações provenientes de outros países terceiros
(138)
Apesar de o Eurostat referir importações significativas originárias da Índia a preços muito baixos durante todo o período considerado, há indícios de que estas importações não correspondem ao produto em causa, mas sim a outros produtos declarados ao abrigo do mesmo código NC.
(139)
Para os demais países terceiros, as importações foram limitadas durante todo o período considerado. A parte de mercado total das importações originárias de outros países que não os dois países em causa desceu 2,1 pontos percentuais, passando de 10,5 % para 8,4 %.
(140)
Seguidamente, as origens de importação mais importantes durante o PI foram a Indonésia, o Brasil e a Turquia, que detinham partes de mercado compreendidas entre 1,3 % e 1,6 %, respetivamente, tendo todos eles perdido partes de mercado durante o período considerado.
Parte de mercado das importações
2008
2009
2010
PI
Brasil
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonésia
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turquia
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Outros países
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Total
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Índice
100
105
104
80
Fonte:
Eurostat
(141)
Devido aos volumes limitados e às tendências decrescentes, pode concluir-se que as importações de países terceiros que não os países em causa não parecem ter contribuído para o prejuízo sofrido pela indústria da União durante o PI.
3.2. Resultados das exportações da indústria da União
(142)
No que se refere à evolução das vendas de exportação da indústria da União, as exportações diminuíram constantemente num total de 34 % durante o período considerado.
Vendas de exportação (toneladas)
Amostra
2008
2009
2010
PI
Vendas de exportação
7 134
5 043
4 969
4 700
Índice
100
71
70
66
Fonte:
Respostas ao questionário dos produtores da UE incluídos na amostra.
(143)
No entanto, durante todo o período considerado, as vendas de exportação representaram apenas 13 % - 15 % da produção da indústria da União. Por conseguinte, não parecem ter contribuído de forma significativa para o prejuízo sofrido pela indústria da União durante o PI.
3.3. Evolução do consumo da UE
(144)
Como indicado no considerando 97, o consumo da União diminuiu 21 % entre 2008 e 2009, o que resultou numa diminuição de 25 % das vendas da indústria da União no mercado da União durante o mesmo período. Após 2009, no entanto, o consumo da União aumentou significativamente, cerca de 8 000 toneladas, enquanto o volume das importações objeto de dumping aumentou cerca de 9 000 toneladas durante o mesmo período, tal como indicado no considerando 106. Por conseguinte, a totalidade do crescimento do mercado da União entre 2009 e o PI foi absorvida pelas importações objeto de dumping, e as vendas da indústria da União no mercado da União mantiveram-se ao nível muito baixo registado em 2009.
(145)
As partes interessadas alegaram que uma causa importante do prejuízo foi a crise no mercado espanhol da construção, que terá tido repercussões graves na ATUSA, uma empresa espanhola e um dos principais autores da denúncia. No entanto, a ATUSA vende na maioria dos Estados-Membros da UE e as consequências reais das crises da construção espanhola circunscreveram-se às suas vendas em território espanhol, que nunca representaram a maioria das mesmas. Além disso, a situação em termos de prejuízo é clara no que diz respeito a ambos os grupos de empresas incluídos na amostra, a totalidade dos autores da denúncia e a indústria da União no seu conjunto. De qualquer modo, a análise do prejuízo não se limitou aos resultados de um produtor da União ou de um mercado nacional, mas sim aos do conjunto da indústria da União.
(146)
As partes interessadas alegaram igualmente que o prejuízo causado pela evolução negativa do consumo da União não foi devido às importações objeto de dumping, antes aos efeitos de substituição. Nesta matéria, note-se que a evolução negativa do consumo da União pode ter causado prejuízo aos produtores da União. Este prejuízo, porém, foi agravado pelo aumento constante das importações objeto de dumping num mercado em retração. Tal como referido anteriormente, a recente retoma do consumo da União veio beneficiar exclusivamente as importações objeto de dumping, não tendo os produtores da União sido capazes de aumentar o seu volume de vendas.
3.4. Problemas estruturais dos produtores da União
(147)
As partes interessadas alegaram que o facto de a empresa Georg Fischer (GF) ter continuado a ser rentável, apesar de praticar preços mais elevados, enquanto os outros produtores da União não lograram obter resultados satisfatórios, sugere que o prejuízo sofrido pela indústria da União decorre de problemas estruturais e não das importações objeto de dumping. No entanto, também a GF foi afetada negativamente, tendo perdido uma parte de mercado e alguma da sua margem de lucro. Registou ainda uma redução do número de trabalhadores e da produção. Por conseguinte, a argumento de que a GF não tenha sofrido prejuízos não pode ser aceite.
(148)
Além disso, todos os produtores da União, incluindo a GF, foram sujeitos à pressão exercida sobre os preços pelas importações objeto de dumping.
(149)
Do mesmo modo, as partes interessadas alegaram que, o facto de também a Berg Montana, filial búlgara do grupo ATUSA, ter continuado a ser rentável aponta para que tenha havido outras razões responsáveis pelo prejuízo que não as importações objeto de dumping. No entanto, também a Berg Montana foi negativamente afetada pelas importações chinesas: a produção e a utilização da capacidade diminuíram drasticamente, à semelhança do número de trabalhadores. Como a maioria das vendas da Berg Montana se destinam a empresas coligadas do grupo ATUSA, não se justifica proceder a uma análise isolada dos lucros da Berg Montana que não tenha simultaneamente em conta o resultado financeiro do grupo, uma vez que a rendibilidade da Berg Montana é influenciada pelos preços de transferência - e o grupo ATUSA é, na verdade, globalmente deficitário. Por conseguinte, o argumento de que a Berg Montana não sofreu prejuízos não pode ser aceite.
(150)
Poder-se-ia alegar que a quebra da produtividade de 9 % entre 2008 e o PI, tal como referido no considerando 127 é um sinal de um problema estrutural. Contudo, esta quebra ocorreu num período em que a indústria da União reduziu a sua mão-de-obra total em 36 % e a sua produção em 41 %. Estas reduções indicam que os produtores da União foram forçados a adaptar constantemente as suas operações à pressão do mercado decorrente de importações objeto de dumping e de uma menor procura temporária. Tendo em conta esta conjuntura económica sombria, a quebra de 9 % da produtividade do trabalho pode ser considerada bastante moderada.
4. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(151)
Em conclusão, a análise supra demonstra que as importações dos dois países em causa aumentaram em termos quantitativos e ganharam substanciais partes de mercado no período considerado. Acresce que estas quantidades superiores de produtos que entraram no mercado da União a preços de dumping subcotam fortemente os preços da indústria da União.
(152)
Foram igualmente analisados outros fatores suscetíveis de terem causado prejuízo à indústria da União. Apurou-se que as importações provenientes de outros países terceiros, os resultados das exportações da indústria da União e a evolução do consumo da União não se afiguram de molde a quebrar o nexo de causalidade constatado entre as importações objeto de dumping e o prejuízo sofrido pela indústria da União.
(153)
Com base nesta análise, que distinguiu e separou devidamente os efeitos de todos os fatores conhecidos sobre a situação da indústria da União dos efeitos prejudiciais das importações objeto de dumping, conclui-se, provisoriamente, que as importações objeto de dumping provenientes da RPC e da Tailândia causaram um prejuízo importante à indústria da União na aceção do artigo 3.o, n.o 6, do regulamento de base.
G. INTERESSE DA UNIÃO
1. Observação preliminar
(154)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, foi examinado se, não obstante a conclusão provisória sobre o dumping prejudicial, existiam razões imperiosas para concluir que não era do interesse da União adotar medidas anti-dumping neste caso específico. Para o efeito, e em conformidade com o disposto no artigo 21.o, n.o 1, do regulamento de base, procurou avaliar-se, tendo em conta todos os elementos de prova apresentados, qual o impacto provável das eventuais medidas sobre todas as partes envolvidas, bem como as consequências prováveis da não instituição de medidas.
2. Indústria da União
(155)
Todos os produtores da União conhecidos apoiam a instituição de medidas anti-dumping. Recorde-se que a maioria dos indicadores de prejuízo mostraram uma tendência negativa e, em especial, que os indicadores de prejuízo relativos a volumes de vendas e produção, à parte de mercado e aos desempenhos financeiros da indústria da União, como a rendibilidade, o retorno dos investimentos e o cash flow foram gravemente afetados.
(156)
Se forem instituídas medidas, espera-se que seja posto cobro à baixa dos preços e à perda de parte de mercado e que os preços de venda da indústria da União comecem a subir, do que resultará uma melhoria significativa da situação financeira da indústria da União.
(157)
Por outro lado, se não forem instituídas medidas anti-dumping, é provável que continue a deterioração do mercado e da situação financeira da indústria da União. Em tal cenário, é de esperar que a indústria da União perdesse parte de mercado, já que não é capaz de seguir os preços de mercado impostos pelas importações objeto de dumping provenientes dos dois países em causa. Entre os prováveis efeitos, contam-se novas reduções na atividade produtiva e o encerramento de unidades de produção na União, o que provocará importantes perdas de postos de trabalho.
(158)
Atendendo a todos estes fatores, conclui-se, provisoriamente, que a instituição de medidas anti-dumping seria do interesse da indústria da União.
3. Importadores
(159)
Tal como é indicado no considerando 31, 32 importadores independentes colaboraram no inquérito, representando as suas importações cerca de 45 % do total das importações provenientes dos dois países em causa. Em geral, os importadores opõem-se à instituição de medidas anti-dumping. No entanto, na maioria dos casos, o impacto das medidas parece ser limitado. Em muitos casos, o produto em causa representa uma pequena parte do volume de negócios total dos importadores. Ademais, alguns importadores já compram acessórios maleáveis roscados a outros fornecedores e aqueles que atualmente só compram aos dois países em causa também podem mudar de fornecedor, nomeadamente para a indústria da União. Nesta base, conclui-se provisoriamente que a instituição de medidas provisórias não terá efeitos negativos significativos sobre o interesse dos importadores da União.
4. Utilizadores
(160)
Como indicado no considerando 18, os acessórios maleáveis roscados são utilizados principalmente nos sistemas de distribuição de água e de gás, bem como nos sistemas de aquecimento de edifícios residenciais e não residenciais. Assim, os utilizadores dos acessórios maleáveis roscados são os canalizadores. Nenhum utilizador ou associação de consumidores colaboraram no inquérito. Acresce que o valor dos acessórios maleáveis roscados só representa uma pequena parte do custo total de um sistema de aquecimento ou de distribuição de água ou de gás. Nesta base, conclui-se provisoriamente que a instituição de medidas provisórias não terá efeitos negativos significativos sobre o interesse dos utilizadores da União.
(161)
Em suma, se considerarmos o impacto global das medidas anti-dumping, os efeitos positivos na indústria da União parecem suplantar claramente o potencial impacto negativo nos outros grupos de interesse. Em consequência, conclui-se a título provisório que os direitos anti-dumping não contrariam o interesse da União.
5. Aspetos relacionados com a concorrência
(162)
As partes interessadas alegaram que a adoção de medidas anti-dumping poderia dar origem a um duopólio no mercado da União, dominado pelos dois principais autores da denúncia, ATUSA e GF. Convém notar, em primeiro lugar, que a atual parte de mercado destes dois grupos é comparavelmente baixa, possuindo o alegado «duopólio» uma parte de mercado bastante modesta de cerca de 30 %. Há que comparar estes dados com a quota de mercado dos dois países em causa que ascende a 52,7 %, representando as importações provenientes de outros países terceiros uma parte de mercado de 8,4 %. Os outros produtores da União também detêm uma quota de mercado de 7,5 %.
(163)
Além disso, o objetivo dos direitos anti-dumping não é proibir todas as importações, mas restabelecer condições equitativas de concorrência. Convém assinalar que as medidas anteriores em vigor entre 2000 e 2005 não puseram termo às importações. Pelo contrário, a RPC exportou maiores quantidades em 2002, 2003 e 2004 do que antes da instituição de direito anti-dumping de 49,4 %. No conjunto, a presença de um grande número de intervenientes no mercado da União indica que o risco de um duopólio anticoncorrencial, dominador do mercado da União, é reduzido.
6. Conclusão sobre o interesse da União
(164)
Tendo em conta o que precede, conclui-se provisoriamente que, em termos globais, com base nas informações disponíveis no que respeita ao interesse da União, não existem razões imperiosas que impeçam a instituição de medidas provisórias aplicáveis às importações de acessórios maleáveis roscados originários da RPC e da Tailândia.
H. MEDIDAS ANTI-DUMPING PROVISÓRIAS
1. Nível de eliminação do prejuízo
(165)
Tendo em conta as conclusões relativas ao dumping, ao prejuízo, ao nexo de causalidade e ao interesse da União, devem ser instituídas medidas provisórias a fim de evitar o agravamento do prejuízo causado à indústria comunitária pelas importações objeto de dumping provenientes dos dois países em causa.
(166)
A fim de determinar o nível dessas medidas, a Comissão teve em conta as margens de dumping apuradas e o montante do direito necessário para eliminar o prejuízo sofrido pelos produtores da União.
(167)
Ao calcular o montante do direito necessário para eliminar os efeitos do dumping prejudicial, considerou-se que as medidas deveriam permitir aos produtores da União cobrir os seus custos de produção e obter um lucro antes de impostos equivalente ao que um produtor deste tipo, no setor, poderia razoavelmente obter com as vendas do produto similar na União em condições normais de concorrência, ou seja, na ausência de importações objeto de dumping.
(168)
No inquérito anterior relativo ao mesmo produto, este lucro razoável foi estabelecido ao nível de 7 % (9). Uma vez que os produtores da União incluídos na amostra foram capazes de obter o mesmo lucro no início do período considerado, não há indicações de que esta margem de lucro tenha deixado de ser razoável.
(169)
Nesta base, foi calculado um preço não prejudicial do produto similar para os produtores da União. Este preço não prejudicial foi obtido adicionando ao custo de produção a margem de lucro de 7 % atrás referida.
(170)
O aumento de preços necessário foi então determinado com base numa comparação entre o preço de importação médio ponderado e o preço não prejudicial médio ponderado do produto similar vendido pela indústria da União no mercado da União. As eventuais diferenças resultantes desta comparação foram posteriormente expressas em percentagem do valor CIF médio de importação ponderado.
2. Medidas provisórias
(171)
Tendo em conta o que precede, considera-se que, relativamente às importações originárias da RPC e da Tailândia e em conformidade com o artigo 7.o, n.o 2, do regulamento de base, devem ser instituídos direitos anti-dumping provisórios ao nível das margens de dumping e de prejuízo mais baixas, em conformidade com a regra do direito inferior.
(172)
Dado o elevado nível de colaboração dos produtores-exportadores chineses e tailandeses, o direito para todas as outras empresas de ambos os países foi estabelecido ao nível do direito mais elevado a ser instituído, respetivamente, para as empresas desse país incluídas na amostra ou colaborantes no inquérito. O direito aplicado a todas as outras empresas será aplicado às empresas que não colaboraram no inquérito.
(173)
Para as empresas chinesas não incluídas na amostra que colaboraram no inquérito e que constam do anexo, a taxa do direito provisório corresponde à média ponderada das taxas das empresas incluídas na amostra.
(174)
As taxas propostas dos direitos anti-dumping provisórios são as seguintes:
República Popular da China
Empresa
Margem de dumping
Margem de prejuízo
Taxa do direito
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Outras empresas colaborantes
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Todas as outras empresas
67,8 %
Tailândia
Empresa
Margem de dumping
Margem de prejuízo
Taxa do direito
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Todas as outras empresas
39,7 %
(175)
As medidas anti-dumping acima indicadas são instituídas provisoriamente sob a forma de direitos ad valorem.
(176)
As taxas do direito anti-dumping aplicáveis a cada uma das empresas especificadas no presente regulamento foram estabelecidas com base nas conclusões do presente inquérito. Traduzem, assim, a situação verificada durante o inquérito no tocante a essas empresas. As referidas taxas do direito (contrariamente ao direito aplicável à escala nacional a «todas as outras empresas») são, pois, exclusivamente aplicáveis às importações de produtos originários da República Popular da China e da Tailândia produzidos pelas empresas e, por conseguinte, pelas entidades jurídicas especificamente mencionadas. Os produtos importados fabricados por qualquer outra empresa, cuja firma não seja expressamente mencionada na parte dispositiva do presente regulamento, incluindo as entidades ligadas às empresas especificamente mencionadas, não podem beneficiar destas taxas, ficando sujeitos à taxa do direito aplicável a «todas as outras empresas».
(177)
Qualquer pedido de aplicação dessas taxas do direito anti-dumping individuais (por exemplo, na sequência de uma alteração do nome da entidade ou da criação de novas entidades de produção ou de venda) deve ser imediatamente apresentado à Comissão (10) e conter todas as informações relevantes, nomeadamente a eventual alteração das atividades da empresa relacionadas com a produção, as vendas no mercado interno e as vendas de exportação, associada, designadamente, a essa alteração do nome ou à criação dessas novas entidades de produção ou de venda. Caso se afigure adequado, o regulamento será alterado em conformidade, mediante a atualização da lista das empresas que beneficiam de taxas do direito individual.
(178)
A fim de assegurar a aplicação adequada do direito anti-dumping, o nível do direito para todas as outras empresas deve ser aplicável não só aos exportadores que não colaboraram no inquérito, mas igualmente aos produtores que não efetuaram qualquer exportação para a União durante o período de inquérito.
(179)
Todavia, no caso da Tailândia, convidam-se estas empresas, quando preencham as condições referidas no artigo 11.o, n.o 4, segundo parágrafo, do regulamento de base, a apresentar um pedido de reexame em conformidade com o referido artigo, tendo em vista uma análise individual da sua situação.
I. DISPOSIÇÃO FINAL
(180)
No interesse de uma boa administração, é conveniente estabelecer um prazo durante o qual as partes interessadas que se deram a conhecer no prazo fixado no regulamento possam apresentar os seus pontos de vista por escrito e solicitar uma audição. Além disso, importa salientar que as conclusões respeitantes à instituição de direitos para efeitos do presente regulamento são provisórias e poderão ter de ser reexaminadas para efeitos da instituição de medidas definitivas,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping provisório sobre as importações de acessórios roscados para tubos moldados, de ferro fundido maleável, atualmente classificados no código NC ex 7307 19 10 (código TARIC 7307191010) e originários da República Popular da China e da Tailândia.
2. A taxa do direito anti-dumping provisório aplicável ao preço líquido, franco fronteira da União, do produto não desalfandegado referido no n.o 1 produzido pelas empresas a seguir enumeradas é a seguinte:
País
Empresa
Taxa do direito
Código adicional TARIC
República Popular da China
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Todas as outras empresas
67,8 %
B999
Tailândia
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Todas as outras empresas
39,7 %
B999
3. A introdução em livre prática na União do produto referido no n.o 1 fica sujeita à constituição de uma garantia equivalente ao montante do direito provisório.
4. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
Sem prejuízo do disposto no artigo 20.o do Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, as partes interessadas podem solicitar a divulgação das informações sobre os factos e as considerações essenciais, com base nos quais o presente regulamento foi adotado, apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição à Comissão no prazo de um mês a contar da data de entrada em vigor do presente regulamento.
Em conformidade com o artigo 21.o, n.o 4, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009, as partes interessadas podem apresentar as suas observações sobre a aplicação do presente regulamento no prazo de um mês a partir da data da sua entrada em vigor.
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O artigo 1.o do presente regulamento é aplicável por um período de seis meses.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 14 de novembro de 2012.