PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 135/2014
ze dne 11. února 2014,
kterým se zrušuje antidumpingové clo na dovoz dikyandiamidu pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1331/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz 1-kyanoguanidinu (dikyandiamidu) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále též „Čína“ nebo „dotčená země“) (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 49,1 %.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (3) obdržela Komise dne 14. srpna 2012 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost byla podána společností AlzChem AG (dále jen „žadatel“), která představuje 100 % celkové produkce dikyandiamidu v Unii.
(3)
Podaná žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 15. listopadu 2012 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
1.4 Šetření
1.4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření ohledně pokračování dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Posouzení trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Po zveřejnění závěrečných informací žadatel uvedl, že posuzované období mělo začít již v roce 2008, neboť posouzení až od roku 2009 by vedlo k nereprezentativním zjištěním. Zde je třeba v prvé řadě poznamenat, že při stanovení uvažovaného období za účelem ověření újmy jedná Komise do značné míry podle vlastního uvážení. Za druhé, žadatel tuto námitku přednesl příliš pozdě na to, aby délka období mohla být změněna. Posuzované období bylo navíc oznámeno již v rané fázi řízení, kdy však proti jeho délce žadatel námitku nevznesl. V nynější pokročilé fázi řízení již délku období nelze změnit, a to jak z praktických důvodů, tak proto, že změna na základě shromážděných důkazů by nebyla slučitelná s nestranností šetření. Tato námitka byla tedy zamítnuta.
1.4.2 Strany dotčené šetřením
(7)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v dotčené zemi a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
V Číně bylo kontaktováno dvanáct známých vyvážejících výrobců. Jelikož požadované informace předložil pouze jeden vyvážející výrobce z Číny, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Pokud jde o dovozce, bylo identifikováno deset dovozců dikyandiamidu do Unie, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. S ochotou spolupracovat na současném přezkumu se přihlásili pouze dva z nich. Výběr vzorku u dovozců, kteří nejsou ve spojení, tudíž nebyl nutný.
(11)
Všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, zaslala Komise ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu dotazníky. Odpovědi zaslali výrobce v Unii, spolupracující vyvážející výrobce v Číně, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a jeden uživatel v Unii.
(12)
Dodatečná stanoviska zaslali dva dovozci/obchodníci, kteří nejsou ve spojení, a tři uživatelé v Unii.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobce v Unii:
-
AlzChem AG, Trostberg, Německo;
b)
vyvážející výrobce v Číně:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd., Š’-cuej-šan, Čína;
c)
dovozce v Unii, který není ve spojení:
-
Helm AG, Hamburk, Německo;
d)
uživatelé v Unii:
-
Merck Santé S.A.S., Lyon, Francie.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. 1-kyanoguanidin (dikyandiamid) (dále jen „DCD“) pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 2926 20 00. Vyrábí se z páleného vápna a sazí v několika výrobních krocích. Je to tuhá látka ve formě jemného bílého krystalického prášku, obvykle bez zápachu.
(15)
DCD se obvykle používá jako meziprodukt k výrobě širokého spektra dalších chemických meziproduktů, například farmaceutických přípravků, v různých průmyslových použitích - ve vodárenství, při výrobě papíru a celulózy, textilu a v kožedělném průmyslu - a v různých oblastech použití epoxidů. Je klíčovým článkem řetězce dusík-uhlík-dusík (NCN) v konečných výrobcích pro úzký segment trhu, k nimž patří například guanidin nitrát a jiné NCN deriváty.
(16)
Většina DCD prodávaného na trhu Unie je standardního typu. DCD v menších částicích (tzv. mikronizovaný DCD) se prodává v menším množství. Spolupracující čínští vyvážející výrobci poskytli údaje pouze k standardnímu typu.
2.2 Obdobný výrobek
(17)
Jeden uživatel vznesl dotaz, zda lze DCD z Unie a čínský DCD považovat za obdobné výrobky, neboť standardní typ DCD vyráběný výrobním odvětvím Unie je údajně vyšší kvality než DCD vyráběný čínskými vyvážejícími výrobci. Tento uživatel zejména uvedl, že obsah vody v čínském DCD má být oproti obsahu vody v DCD vyráběném v Unii výrazně vyšší a mnohem nestálejší. Čínský DCD má kromě toho obsahovat také vyšší obsah nečistot.
(18)
Stejně jako původní šetření i toto šetření prokázalo, že přestože jisté kvalitativní rozdíly mohou existovat, není možné je kvantifikovat a navíc nemají vliv na základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti DCD vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie a dotčeného výrobku, a bylo shledáno, že oba výrobky jsou stejné a mají stejné konečné využití.
(19)
Podle jiného uživatele by se antidumpingová opatření neměla vztahovat na mikronizovaný DCD, neboť ten se od standardního DCD údajně liší fyzikálními vlastnostmi, konečným využitím a cenou.
(20)
Šetřením bylo nicméně prokázáno, že oba typy mají stejné základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti. Následné zpracování standardního DCD, jímž vzniká mikronizovaný DCD, totiž spočívá v prostém fyzickém postupu (mletí), nikoli chemickém zpracování. Navíc přestože ceny mikronizovaného DCD jsou vyšší než ceny standardního DCD, mají oba typy stejné konečné využití a jsou zaměnitelné.
(21)
Stejně jako původní šetření i toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v Číně, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu v Unii, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
3.1 Předběžné poznámky
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k pokračování dumpingu.
(23)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že spolupracovala pouze jedna společnost, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců v Číně. Tato společnost dovezla během období průzkumného šetření více než 35 % objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie. Během období původního šetření tato společnost nevyvážela, a tudíž na původním šetření nespolupracovala.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Srovnatelná země
(24)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(25)
Jelikož se dotčený výrobek mimo Unii a Čínu nevyráběl, uvedla Komise v oznámení o zahájení, že běžnou cenu stanoví na základě cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, stejně jako tomu bylo v případě původního šetření.
(26)
Obdobný výrobek byl výrobním odvětvím Unie prodáván v reprezentativním množství. Domácí prodej výrobního odvětví Unie byl ovšem mírně ztrátový. Proto byla běžná hodnota založena na výrobních nákladech výrobního odvětví Unie zvýšených o přiměřené prodejní, správní a režijní náklady a o zisk. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly stanoveny stejnou metodou jako v původním šetření. V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení byla provedeny úpravy výrobních nákladů výrobního odvětví Unie tak, aby došlo k vyrovnání dodatečných nákladů na dopravu v důsledku fyzického oddělení výrobních jednotek, neexistujícího přímého přístupu k surovinám, které musí být přepravovány ze vzdálených míst jejich výroby, a v důsledku likvidace vedlejšího produktu (černé vápno). Stejné úpravy byly provedeny také v původním šetření.
3.2.2 Vývozní cena
(27)
Všechen prodej na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce proběhl přímo nezávislým zákazníkům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.2.3 Srovnání
(28)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(29)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, daních a úvěrových nákladech, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrnem vývozní ceny.
(31)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce toto srovnání prokázalo existenci dumpingu, ačkoli výrazně nižšího, než jaká byla úroveň dumpingu zjištěná v původním šetření.
3.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.3.1 Předběžná poznámka
(32)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; objem a ceny dumpingového dovozu z Číny; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
(33)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že spolupracující vyvážející výrobce představoval více než 30 % celkové výrobní kapacity v Číně během období přezkumného šetření.
3.3.2 Výrobní kapacita a volná kapacita čínských výrobců
(34)
Jelikož o čínském výrobním odvětví zabývajícím se výrobou DCD není veřejně k dispozici mnoho informací, vycházelo se při formulování závěrů ohledně volné kapacity především z informací uvedených v žádosti o přezkum a z informací získaných od jediného spolupracujících výrobce, jež byly pokud možno ověřeny porovnáním s veřejně dostupnými informacemi.
(35)
Na základě výše uvedeného se předpokládá, že se celková instalovaná kapacita v Číně mezi roky 2007 a 2012 zvýšila. Skutečná výroba během období přezkumného šetření však činila jen 80 000 tun, což nasvědčuje tomu, že volná kapacita zřejmě existuje. Instalovaná kapacita v Číně během období přezkumného šetření představovala více než celosvětovou poptávku po DCD a volná kapacita zřejmě představuje více než celkovou spotřebu Unie během období přezkumného šetření, zatímco domácí čínská spotřeba během období přezkumného šetření představovala pouhých 40 000 tun, tj. polovinu skutečné čínské výroby.
(36)
Pokud jde o volnou kapacitu, z informací shromážděných na místě během období přezkumného šetření plyne, že jediný spolupracující výrobce, jenž v roce 2012 představoval 20 % celkové instalované kapacity v Číně, získal povolení k rozšíření kapacity o 50 % do roku 2014. Očekává se, že tato nová kapacita bude mimo jiné využita pro vlastní výrobní postupy výrobce (využití DCD pro vlastní potřebu) a pro čínský domácí trh, který během období přezkumného šetření absorboval přibližně polovinu výroby DCD jediného spolupracujícího výrobce. Z informací získaných od jediného spolupracujícího výrobce plyne, že budoucí investice do kapacity budou využity mimo jiné k zásobování čínského domácího trhu, který je rozsáhlý a rychle roste.
(37)
Čína je tak schopna vyrábět značná množství na vývoz, a to především proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by domácí trh dokázal absorbovat všechnu volnou kapacitu.
3.3.3 Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(38)
Podle Eurostatu a ověřených údajů o dovozu objem dovozu z Číny po zavedení opatření v roce 2007 prudce klesl a zvyšovat se pomalu začal mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, avšak na úroveň roku 2007 se už nedostal. Tento průběh se taktéž odráží v podílu čínského dovozu na trhu, který se z 40-45 % v roce 2007 propadl na 10-15 % v roce 2009, přičemž na konci období přezkumného šetření se vrátil na úroveň 15-20 %, a to navzdory nárůstu čínských cen o 73 %.
3.3.4 Atraktivita trhu Unie
(39)
Trh Unie je relativně velký trh, který spotřebovává zhruba 18 % světové produkce DCD, ale není to nutně nejatraktivnější ani jediný atraktivní trh z hlediska prodejních segmentů a cen (viz 74. bod odůvodnění). Z dostupných informací totiž plyne, že čínští výrobci očekávají nárůst poptávky ze strany farmaceutického průmyslu, například v Indii, který DCD používá mimo jiné jako vstupní produkt při výrobě léku k léčbě diabetu (metformin). Tato nová poptávka by tak případně mohla absorbovat velkou část volné čínské kapacity. Na základě výše uvedeného se má za to, že trh Unie není pro čínské vývozce jediný atraktivní trh.
3.3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(40)
Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. S ohledem na pokračující dumping, na skutečnost, že trh Unie je velký trh, který byl v minulosti pro čínské vývozce poměrně přitažlivý, a na volné kapacity v Číně, jež jsou vyšší než celková spotřeba Unie, lze vyvodit závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval. Je však třeba poznamenat, že současná úroveň dumpingu je výrazně nižší, než jaká byla zjištěna v původním šetření.
4. SITUACE NA TRHU UNIE
4.1 Předběžná poznámka
(41)
Protože se analýza týká pouze jedné společnosti, je s ohledem na důvěrnost většina ukazatelů uváděna v podobě indexů nebo rozpětí.
4.2 Výrobní odvětví Unie
(42)
Výroba výrobce v Unii, společnosti AlzChem AG, představuje 100 % výroby DCD v Unii. Má se proto za to, že společnost AlzChem AG představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
4.3 Spotřeba na trhu Unie
(43)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu jiného než závislého prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o dovozu, jež byly ověřeny porovnáním s jinými statistickými zdroji. Během posuzovaného období se spotřeba vyvíjela následovně:
Tabulka 1
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
11 042
13 712
14 338
14 146
Index (2009 = 100)
100
124
130
128
(44)
Vedle volné tržní spotřeby uvedené výše bylo zjištěno, že v průběhu posuzovaného období se využití DCD pro vlastní potřebu výrobním odvětvím Unie pohybovalo mezi 10 a 20 % výroby v Unii a vyvíjelo se následovně:
Tabulka 2
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Využití pro vlastní spotřebu - Index (2009 = 100)
100
123
124
127
4.4 Dovoz z Číny do Unie
(45)
Vzhledem k tomu, že na šetření spolupracoval pouze jeden vývozce, bylo shledáno, že údaje Eurostatu jsou nejlepším zdrojem informací ohledně objemů dovozu a cen. Údaje Eurostatu se týkají 27 členských států Unie a byly ověřeny porovnáním s jinými zdroji, například čínskými vývozními statistikami, databází podle čl. 14 odst. 6 a s údaji od spolupracujícího dovozce/uživatele.
(46)
Zásilky DCD z Číny byly dováženy ve dvou celních režimech. V běžném režimu bylo povinné jak běžné clo, tak antidumpingové clo. V režimu aktivního zušlechťovacího styku nebylo povinné žádné z cel, neboť materiál byl použit k výrobě následných výrobků, jež byly vyvezeny mimo Unii. Jak plyne z níže uvedené tabulky, režim aktivního zušlechťovacího styku představoval během období přezkumného šetření přibližně dvě třetiny dovozu.
4.4.1 Objem a podíl na trhu
(47)
Po uložení antidumpingových opatření v roce 2007 objem čínského dovozu výrazně poklesl. Celkový podíl na trhu činil během období přezkumného šetření zhruba 15-20 %. Přesto objem dovozu pocházejícího z Číny v běžném celním režimu během posuzovaného období fluktuoval, zatímco čínský dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku se více než zdvojnásobil. Vezmeme-li v úvahu oba režimy, objem dovozu se během sledovaného období zvýšil, zůstal nicméně pod úrovní z doby před uložením opatření (více než 6 000 tun).
Tabulka 3
Dovoz z Číny
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem dovozu - běžný režim (v tunách)
881
1 251
1 781
730
Index (2009 = 100)
100
142
202
83
Podíl na trhu
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Průměrná dovozní cena - běžný režim (EUR/t)
1 218
1 267
1 826
2 101
Průměrná dovozní cena - režim zušlechťovacího styku (EUR/t)
1 677
1 463
1 674
2 069
Objem dovozu - režim zušlechťovacího styku (v tunách)
676
984
654
1 467
Index (2009 = 100)
100
146
97
217
Podíl na trhu - všechny režimy
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2 Cena
(48)
Jak vyplývá z tabulky výše, ceny čínského dovozu se během posuzovaného období výrazně zvýšily.
(49)
Výrobní odvětví Unie přišlo s tvrzením, že tento vývoj cen nelze vysvětlit vývojem cen hlavních nákladových položek, tj. surovin a energií. Na podporu svého tvrzení však nepředložilo žádné jiné vysvětlení ani přesvědčivé důkazy.
4.4.3 Cenové podbízení
(50)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Unie pro zákazníky na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF dovozu z Číny (pouze u standardního DCD). Prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny zejména o přepravní náklady a provize na úroveň ceny ze závodu. Údaje o cenách CIF vývozu z Číny byly získány od Eurostatu a byly porovnány s cenami v databázi podle čl. 14 odst. 6, přičemž údaje o dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku byly vyřazeny. Tyto ceny CIF byly zvýšeny o náklady související s celním odbavením, totiž o clo a náklady po dovozu. Cenové podbízení, pokud jde o dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku, je analyzováno v 83. bodě odůvodnění.
(51)
Ze srovnání vyplynulo, že v období přezkumného šetření nedocházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
4.5 Dovoz z jiných třetích zemí do Unie
(52)
Z jiných třetích zemí se dováželo pouze v zanedbatelném množství.
(53)
Objem dovozu z USA během posuzovaného období nikdy nepřekročil 2 % podílu na trhu. Šetřením bylo zjištěno, že šlo ve skutečnosti o dovoz standardního DCD původně vyrobeného v Číně a následně mikronizovaného v USA.
Tabulka 4
Dovoz z USA
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
192
237
282
255
Index (2009 = 100)
100
123
147
133
Podíl na trhu
0-2 %
0-2 %
0-2 %
0-2 %
4.6 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(54)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských faktorů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
4.6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(55)
Výrobní odvětví Unie provozovalo integrovaný výrobní řetězec, kam spadala výroba nejen DCD, ale také výrobních surovin a následných výrobků. Kapacita Unie, pokud jde o výrobu DCD, se od roku 2009 nezměnila. Během posuzovaného období zvyšoval výrobce v Unii výrobu zejména z důvodu zvýšené poptávky na trhu Unie, jak uvádí tabulka 1. Od roku 2010 výrobce v Unii vyrábí spíše na plnou kapacitu. V roce 2009 vyráběl méně, neboť výroba i prodej byly ovlivněny finanční krizí.
Tabulka 5
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výroba - Index (2009 = 100)
100
115
113
109
Výrobní kapacita - Index (2009 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2 Zásoby
(56)
Výrobce v Unii v průběhu posuzovaného období udržoval nízké zásoby, což nebylo jako faktor pro posouzení situace výrobního odvětví Unie považováno za významné.
Tabulka 6
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Zásoby - Index (2009 = 100)
100
73
88
49
4.6.3 Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové ceny v Unii
(57)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, vzrostl během posuzovaného období o 26 %, přičemž prodejní ceny stouply o 7 %.
(58)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit prodej v Unii díky zvýšené spotřebě, jak uvádí tabulka 1. Výrobní odvětví Unie drželo na trhu Unie velmi velký podíl.
Tabulka 7
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem prodeje - Index (2009 = 100)
100
121
125
126
Podíl na trhu
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Prodejní cena - Index (2009 = 100)
100
95
98
107
4.6.4 Ziskovost a peněžní tok
(59)
Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Unie významně zlepšila, neboť bylo schopno zvýšit objem prodeje i prodejní cenu na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení. Míra zlepšení ziskovosti vynikne ještě více ve srovnání s obdobím původního šetření, kdy výrobní odvětví bojovalo s těžkými ztrátami (- 20 až - 30 %).
Tabulka 8
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost
- 10 % až 0 %
- 10 % až 0 %
- 10 % až 0 %
- 5 % až 0 %
(60)
Ziskovost transakcí pro vlastní potřebu byla poměrně dobrá.
(61)
Během posuzovaného období byl tok peněz vždy záporný, ovšem s výjimkou období přezkumného šetření, což je v souladu s vývojem celkové ziskovosti.
Tabulka 9
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok - Index (2009 = 100)
- 100
-84
- 229
- 174
4.6.5 Investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(62)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období investovalo do údržby a optimalizace stávajícího výrobního strojního vybavení. V roce 2009 uskutečnilo významnou novou investici související s mikronizovaným DCD.
Tabulka 10
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice - Index (2009 = 100)
100
50
65
37
(63)
Návratnost investic během posuzovaného období zůstala záporná, což je v souladu s výše zmíněnou ziskovostí.
Tabulka 11
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Návratnost investic - Index (2009 = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
Výrobní odvětví Unie neuvedlo, že by během posuzovaného období narazilo na potíže při opatřování kapitálu.
4.6.6 Zaměstnanost, produktivita, růst a mzdy
(65)
Investice uskutečněné během posuzovaného období přispěly ke zvýšení počtu kvalifikovaných zaměstnanců. Průměrná úroveň mezd se během posuzovaného období zvýšila o 15 %.
(66)
Zvýšení zaměstnanosti a produktivity se odrazilo ve zvýšení výroby v roce 2010.
Tabulka 12
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců - Index (2009 = 100)
100
107
104
105
Produktivita (v tunách na zaměstnance) - Index (2009 = 100)
100
108
108
105
Náklady práce na zaměstnance - Index (2009 = 100)
100
112
113
115
4.6.7 Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(67)
Jak je vysvětleno v bodě 3.2 výše, dumping během období přezkumného šetření pokračoval.
(68)
Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie vzhledem k objemu dumpingového dovozu z Číny nelze považovat za příliš významný. V porovnání s původním šetřením se situace výrobního odvětví Unie výrazně zlepšila - vytrvale se zotavovalo z dřívějšího dumpingu, zejména pokud jde o ziskovost, prodej a podíl na trhu.
4.6.8 Závěr
(69)
Přestože některé výše zmíněné aspekty pozitivního vývoje jsou relativně nedávné, má se za to, že situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období výrazně zlepšila. Ke konci období přezkumného šetření byly všechny finanční ukazatele pozitivní nebo téměř pozitivní.
(70)
Uložení antidumpingových opatření v roce 2007 umožnilo výrobnímu odvětví Unie postupně se zotavit ze škodlivých účinků dumpingu a dále využívat vlastní potenciál směrem na trh Unie a země mimo Unii. To, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, nejlépe ilustrují vysoká úroveň výroby, využití kapacity a zvýšení jak prodejních cen v Unii, tak ziskovosti. Během období přezkumného šetření již nedocházelo k podstatné újmě v důsledku čínského dovozu.
(71)
Po zveřejnění informací žadatel vznesl námitku, že skutečnost, že v rámci původního šetření vykazovaly některé ukazatele újmy pozitivní trend, tehdy Komisi nezabránila ve stvrzení existence podstatné újmy. Tato námitka musí být zamítnuta. Nařízení (ES) č. 1331/2007 reagovalo na odlišné okolnosti, zejména pak na malou ziskovost výrobního odvětví Unie. Přezkum před pozbytím platnosti je navíc zcela jiným postupem než šetření podle článku 5 základního nařízení. Zatímco v šetření podle článku 5 základního nařízení se zjišťuje, zda dumping způsobuje újmu domácímu výrobnímu odvětví, přezkum před pozbytím platnosti je výhledovou studií, jejímž cílem je analyzovat vývoj událostí v případě, že opatření pozbudou platnosti.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(72)
Jak je doloženo výše, výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu. V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo proto zkoumáno, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
5.1 Dopad volné kapacity v Číně
(73)
Šetřením bylo zjištěno, že Čína disponuje rozsáhlými výrobními kapacitami (viz 34. až 37. bod odůvodnění). Neexistují však žádné rozumné důvody ke tvrzení, že tyto volné kapacity by mohly mít za následek zvýšený dovoz do Unie.
(74)
Unie je jen jedním z mnoha trhů, kde čínští vyvážející výrobci prodávají své výrobky. Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie, spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem a získané z čínských vývozních statistik potvrzují, že pokud jde o ceny, nejméně stejně atraktivní jako trh Unie je několik dalších trhů mimo Unii.
(75)
Pokud jde o vývozní ceny výrobního odvětví Unie, ty byly často vyšší než ceny v Unii. Po zveřejnění informací žadatel přednesl námitku, že jeho vyšší vývozní ceny nijak nesouvisejí s relativní atraktivností těchto trhů, nýbrž že je lze vysvětlit skutečností, že tento prodej se týkal pouze malých objemů. Tato námitka by měla být zamítnuta, poněvadž celkové prodejní objemy výrobního odvětví Unie vyvážené na vývozní trhy byly během období přezkumného šetření stále významné (mezi 20 a 30 % výroby výrobního odvětví Unie). Nebylo rovněž nijak doloženo, že se prodejní transakce zákazníkům uskutečňovaly ve výrazně nižších objemech.
(76)
Na zvláštní atraktivitu trhu Unie oproti ostatním vývozním trhům nepoukazují ani statistické údaje o čínských vývozních cenách DCD na různé trhy. Značná volná kapacita existovala již během období přezkumného šetření, do cenotvorby čínských vývozců se však nijak škodlivě nepromítla. To, že volná kapacita se bude dále zvyšovat, v tomto případě nenaznačuje pravděpodobnost obnovení újmy. Zdaleka největším trhem na světě pro DCD je totiž Indie. Z čínských vývozních statistik plyne, že objem čínského prodeje do Unie představoval jen asi 10 % objemu prodeje do Indie a že průměrné čínské prodejní ceny do Unie za tunu výrobku byly víceméně shodné s čínskými prodejními cenami do Indie. Jinými slovy, stejně přitažlivé pro výrobce DCD jsou převažující tržní ceny na důležitém indickém trhu (které se během posuzovaného období zvýšily v průměru o 65 %). Nic nenasvědčuje tomu, že se volné kapacity v Číně promítnou do nárůstu dovozu do Unie. Pro tuto chvíli lze očekávat, že alespoň část těchto volných kapacit nebude v nejbližší budoucnosti využita. Tento závěr je vysloven na základě dřívějšího vývoje, neboť údaje poskytnuté žadatelem naznačují, že zatímco od roku 2008 do konce období přezkumného šetření Čína zvýšila kapacitu o zhruba 50 %, celkovou výrobu zvýšila jen o zhruba 20 %. Výhled do roku 2016, který vypracoval žadatel, naznačuje, že čínské kapacity budou výrazně přesahovat celosvětovou poptávku, a zůstanou tudíž prozatím nevyužity. Přebytečná kapacita na celostátní úrovni by byla nižší, kdyby předpoklady vycházely z údajů o prodeji od spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně. To, že čínská výroba DCD na rozdíl od výroby v Unii (viz 55. bod odůvodnění výše) netvoří součást plně integrovaného výrobního řetězce, znamená, že nevyužití kapacit představuje nižší finanční zátěž.
(77)
Jistá rostoucí poptávka, zejména ze strany farmaceutického odvětví v zemích jako Indie (viz 39. bod odůvodnění), bude kromě toho zřejmě schopna absorbovat další část přebytku čínské výrobní kapacity. Na základě šetření byl navíc vyvozen závěr, že výrobky DCD společnosti AlzChem AG jsou pro uživatele v Unii atraktivnější, a to mimo jiné díky zeměpisné poloze a spolehlivosti dodávek. Z pohledu klíčových uživatelů v Unii, kteří nakupují významná množství DCD, má společnost AlzChem AG díky tomu před čínskými výrobci jistou výhodu. S ohledem na tyto souvislosti proto nejsou rozsáhlé výrobní kapacity v Číně jako takové důvodem k závěru, že existuje pravděpodobnost obnovení újmy. Pouze skutečnost, že výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na celosvětové výrobní kapacitě, nemůže tento závěr zvrátit.
5.2 Dopad předpokládaného růstu trhu
(78)
Několik stran zmínilo očekávaný výrazný růst trhu s DCD na celosvětové úrovni, který poženou vpřed především zavedená využití ve farmaceutickém průmyslu a zemědělství. Je tomu tak v důsledku nárůstu výroby léku k léčbě diabetu zejména v Indii. Tento růst lze sledovat již nyní v nárůstu spotřeby Unie, jak je patrné z tabulky 1.
(79)
Také na trhu Unie se očekává další růst, třebaže omezenější. To proto, že v Unii se nachází jeden velký výrobce farmaceutických výrobků, které prodává do celého světa.
(80)
Po zveřejnění informací žadatel zpochybnil rozsah tohoto růstu. Je však třeba poznamenat, že jeho interpretace jsou v tomto ohledu protichůdné a že na solidní poptávku v Unii a na významný celosvětový růst poukazuje několik zdrojů. Údaje o prodeji od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce svědčí o rychle rostoucí spotřebě na čínském domácím trhu. Nic v dokumentaci tedy nemohlo podpořit tvrzení žadatele, že poptávka stagnuje nebo bude stagnovat.
(81)
Po zveřejnění informací žadatel také zdůraznil, že přišel o prodejní objemy a podíl na trzích mimo Unii. V tomto ohledu je nutno poznamenat, že výrobní odvětví Unie vyrábělo na téměř plnou kapacitu se zanedbatelnými zásobami, zatímco spotřeba DCD v Unii rostla. To, že výrobní odvětví Unie nemohlo plně využít výhod růstu na jiných trzích, lze přičíst spíše tomu, že se rozhodlo zaměřit se více na trh Unie, aniž by podstatně zvýšilo svou výrobní kapacitu. To by se však mohlo změnit, pokud se uskuteční jeho plány na rozšíření výroby. Očekává se proto, že i když se objemy dovozu čínského DCD do Unie v nejbližší době zvýší, nebude to automaticky znamenat obnovení újmy. Výrobní odvětví Unie bude stejně jako čínští výrobci těžit ze zvýšení celosvětové poptávky.
(82)
Jak bylo uvedeno výše, výrobce v Unii se v tomto směru těší na trhu dobrému jménu a je podle všeho pro několik klíčových zákazníků preferovaným dodavatelem, přinejmenším u některých využití DCD. Kvalita a spolehlivost jeho výrobků DCD v Unii znamená, že je schopen zajistit si u klíčových zákazníků významné zakázky, a očekává se, že tato situace bude pokračovat bez ohledu na to, zda budou opatření zrušena či nikoliv. Po zveřejnění závěrečných informací jeden významný uživatel v Unii uvedl, že bude i nadále nakupovat výrobek dotčený řízením od výrobního odvětví Unie, i kdyby antidumpingová opatření byla zrušena.
5.3 Další okolnosti
(83)
Jak je vysvětleno v 50. a 51. bodě odůvodnění, během období přezkumného šetření nedocházelo u cen čínského dovozu k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. V normálním režimu k cenovému podbízení nedocházelo (zhruba jedna třetina objemu dovozu). Jisté cenové podbízení bylo zaznamenáno v režimu aktivního zušlechťovacího cyklu (zhruba dvě třetiny dovozu během období přezkumného šetření). Tato situace je však zcela odlišná od cenového podbízení zjištěného v původním šetření a je výsledkem celkového postupného nárůstu dovozních cen od zavedení opatření, přestože tento nárůst neprobíhal plynule. Ceny CIF čínského dovozu na hranici Unie se ve skutečnosti od roku 2009 do konce období přezkumného šetření zvýšily o 73 %.
(84)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že dokáže být konkurenceschopné i bez opatření, neboť vyvezlo významné objemy (20 až 30 % výroby během období přezkumného šetření) do zemí mimo Unii, kde žádná opatření neplatí a kde čelilo čínské konkurenci bez podpory antidumpingových opatření. Níže uvedený klesající objem vývozu je nutné vnímat ve spojitosti s rostoucím objemem prodeje do Unie a nezměněnou výrobní kapacitou výrobního odvětví Unie, jež byla v zásadě plně využita.
Tabulka 13
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem vývozu - Index (2009 = 100)
100
105
80
77
Vývozní cena (zákazníci bez spojení) - Index (2009 = 100)
100
100
109
125
(85)
Protože výrobní odvětví Unie učinilo podání, byly analyzovány také ceny čínského vývozu během osmi měsíců po období přezkumného šetření. Výrobní odvětví Unie v podání konstatovalo, že krátce po období přezkumného šetření opět začal tvrdý cenový nátlak ze strany čínských dovozců. Podle čl. 6 odst. 1 ve spojení s čl. 11 odst. 5 základního nařízení se zpravidla nepřihlíží k informacím, které se týkají období po období přezkumného šetření. I kdyby však k těmto informacím přihlédnuto bylo, nebylo by v této fázi možné vyvodit žádný závěr, poněvadž není jasné, zda je tato změna cen, pokud by byla potvrzena, trvalé povahy. Například ačkoli ceny od konce období přezkumného šetření do května 2013 klesaly, v červnu 2013 opět o 10 % vzrostly. Vzhledem k tomu, že tyto ceny po období přezkumného šetření byly stále výrazně vyšší než ceny sledované v původním šetření, předpoklad, že by v blízké budoucnosti mohly významně zhoršit současnou situaci výrobního odvětví Unie, které netrpí podstatnou újmou, nedosahuje hranice pravděpodobnosti.
(86)
Závěrem lze říci, že nic nenasvědčuje tomu, že zrušení opatření by mělo v krátkodobém až střednědobém výhledu dopad na tržní ceny. Je nutné poznamenat, že velký podíl DCD prodávaného v Unii podléhá smlouvám uzavřeným na několik let a že pro výrobní odvětví uživatelů mají spolehlivé a stále dodávky zásadní význam. Dvě třetiny dovozu během období přezkumného šetření se navíc uskutečnily v režimu aktivního zušlechťovacího styku, a dovozní ani antidumpingová cla tudíž nebyla povinná. Souhrnně vzato, přestože nelze vyloučit, že u některých smluv dojde ke změně vyjednaných podmínek a u dovozních cen franko přístav určení k jejich snížení, není pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, bude se tak dít v rozsahu, který by působil újmu.
5.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy
(87)
Vzhledem k výše uvedenému není pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, muselo by výrobní odvětví Unie snížit prodejní a výrobní objemy nebo ceny DCD v rozsahu, který by měl podstatný dopad na jeho ziskovost a celkové postavení.
(88)
S ohledem na rostoucí celosvětovou poptávku, na objemy a ceny čínského dovozu během období přezkumného šetření a na ceny na jiných trzích se naopak očekává, že i přes neexistenci opatření prodej DCD ze strany výrobního odvětví Unie neoslabí a že bude mít pozitivní vliv na jeho řetězec DCD a řetězec činností NCN.
(89)
Očekává se, že výrobní odvětví Unie zůstane ve stavu plné kapacity, ať už budou opatření zrušena či nikoliv. Výrobní odvětví Unie krom toho tento rok dokončilo předběžnou přípravu programu rozšíření výroby. Na podzim roku 2013 v zásadě souhlasilo se zvýšením své kapacity výroby DCD. Trh, včetně významných zákazníků sídlících v Unii, tento program rozšíření výroby přivítal. Tento plán rozšíření výroby naznačuje, že výrobní odvětví Unie věří v silnou celosvětovou poptávku a že tento růst bude pro společnost AlzChem přínosný.
(90)
Přestože výrobní odvětví Unie bude v blízké budoucnosti vystaveno jistému cenovému tlaku čínského dovozu, neočekává se, že jeho účinky z hlediska cen a ziskovosti budou významné, neboť výrobní odvětví Unie má velký podíl na trhu, výhodu z hlediska kvality a spolehlivosti dodávek a schopnost zajistit si významné zakázky. Tyto účinky by tudíž nesplňovaly kritérium „pravděpodobnosti újmy“ ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(91)
Komise došla k závěru, že není pravděpodobné obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie, pokud by stávající opatření byla zrušena.
6. ZÁJEM UNIE
(92)
Vzhledem k závěru, že není pravděpodobné obnovení újmy, nejsou nutná zjištění týkající se zájmu Unie.
7. ZRUŠENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(93)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zrušena. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí závěrečných informací. Tato podání a připomínky byly v podložených případech vzaty řádně v úvahu, avšak žádné z nich nemohlo změnit výše uvedený závěr.
(94)
Z uvedeného vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz DCD pocházejícího z Číny měla být zrušena a řízení zastaveno.
(95)
Vzhledem k některým výše popsaným okolnostem, zejména existenci volné kapacity v Číně a možného výskytu cenového podbízení po období přezkumného šetření, bude Komise dovoz dotčeného výrobku sledovat, aby mohla urychleně a příslušným způsobem zakročit, pokud by si to situace vyžádala. Monitorování se omezí na dobu dvou let po vyhlášení tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Antidumpingové clo na dovoz 1-kyanoguanidinu (dikyandiamidu), v současnosti kódu KN 2926 20 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky se zrušuje a řízení týkající se tohoto dovozu se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. února 2014.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 135/2014 DO CONSELHO
de 11 de fevereiro de 2014
que revoga o direito anti-dumping definitivo sobre as importações de dicianodiamida originária da República Popular da China, na sequência de um reexame da caducidade nos termos do artigo 11.o, n.o 2, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 11.o, n.os 2 e 6, e o artigo 9.o,
Tendo em conta a proposta da Comissão Europeia, após consulta ao Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Medidas em vigor
(1)
O Conselho, na sequência de um inquérito anti-dumping («inquérito inicial»), instituiu, através do Regulamento (CE) n.o 1331/2007 (2), um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de 1-cianoguanidina (dicianodiamida) originária da República Popular da China («China» ou «país em causa») («medidas anti-dumping definitivas»). As medidas assumiram a forma de um direito ad valorem ao nível de 49,1 %.
1.2. Pedido de um reexame da caducidade
(2)
Na sequência da publicação de um aviso de caducidade iminente das medidas anti-dumping definitivas em vigor (3), a Comissão recebeu, em 14 de agosto de 2012, um pedido de início de um reexame da caducidade dessas medidas, ao abrigo do artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base. O pedido foi apresentado pela empresa AlzChem AG («requerente»), que representa 100 % da produção total da União de dicianodiamida.
(3)
O pedido baseou-se no facto de a caducidade das medidas anti-dumping definitivas conduzir provavelmente a uma continuação do dumping e a uma recorrência do prejuízo para a indústria da União.
1.3. Início de um reexame da caducidade
(4)
Tendo determinado, após consulta do Comité Consultivo, que existiam elementos de prova suficientes para justificar o início de um reexame da caducidade, a Comissão anunciou, em 15 de novembro de 2012, através da publicação de um aviso no Jornal Oficial da União Europeia (4) («aviso de início»), o início de um reexame da caducidade nos termos do artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base.
1.4. Inquérito
1.4.1. Período de inquérito de reexame e período considerado
(5)
O inquérito sobre a continuação do dumping abrangeu o período compreendido entre 1 de outubro de 2011 e 30 de setembro de 2012 («período de inquérito do reexame» ou «PIR»). O exame das tendências relevantes para a avaliação da probabilidade de reincidência do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de janeiro de 2009 e o final do período de inquérito do reexame («período considerado»).
(6)
Após a divulgação final, o requerente alegou que o período considerado deveria ter tido início em 2008, porque 2009 conduziria a resultados não representativos. Note-se, em primeiro lugar, que a Comissão goza de um amplo poder de apreciação para determinar o período a ter em conta para efeitos de verificação do prejuízo. Em segundo lugar, o requerente fez esta alegação numa fase demasiado tardia para alterar o período. O período considerado foi anunciado no início de processo, mas o requerente não contestou nessa altura. O período não pode ser alterado numa fase tão tardia do processo, por razões de ordem prática e porque uma alteração com base nos elementos de prova recolhidos seria contrária à condução imparcial de um inquérito. A alegação foi, por conseguinte, rejeitada.
1.4.2. Partes interessadas no inquérito
(7)
A Comissão informou oficialmente do início do reexame da caducidade o requerente, os produtores-exportadores do país em causa, os importadores independentes, os utilizadores conhecidos como interessados na União, bem como os representantes do país de exportação. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem as suas observações por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(8)
Tendo em conta o número aparentemente elevado de produtores-exportadores do país em causa e importadores independentes, a Comissão considerou conveniente, nos termos do artigo 17.o do regulamento de base, determinar se devia recorrer à amostragem. Para que pudesse decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar uma amostra, a Comissão, ao abrigo do artigo 17.o do regulamento de base, convidou as partes supramencionadas a darem-se a conhecer no prazo de 15 dias a contar do início do reexame e a prestarem à Comissão as informações solicitadas no aviso de início.
(9)
Foram contactados doze produtores-exportadores da China conhecidos. Como só um produtor-exportador da China apresentou as informações requeridas, não foi necessário selecionar uma amostra de produtores-exportadores.
(10)
No que diz respeito aos importadores, 10 importadores independentes de dicianodiamida na União foram identificados e convidados a prestar informações no âmbito da amostragem. Só dois deles se deram a conhecer e se mostraram dispostos a colaborar no reexame em questão. Por conseguinte, não foi necessário recorrer a qualquer amostragem para os importadores independentes.
(11)
A Comissão enviou questionários a todas as partes conhecidas como interessadas e às partes que se deram a conhecer nos prazos fixados no aviso de início. Foram recebidas respostas do produtor da União, do produtor-exportador na China que colaborou no inquérito, de dois importadores independentes e de um utilizador na União.
(12)
Foram recebidas observações adicionais de dois importadores/comerciantes independentes e de três utilizadores na União.
(13)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para determinar a probabilidade de continuação do dumping e de reincidência do prejuízo, e o interesse da União. Foram realizadas visitas de verificação às instalações das seguintes partes interessadas:
a)
Produtor da União:
-
AlzChem AG, Trostberg, Alemanha
b)
Produtor-exportador na China:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd. Shizuishan, China
c)
Importador independente na União:
-
Helm AG, Hamburgo, Alemanha
d)
Utilizador na União:
-
Merck Santé S.A.S., Lyon, França
2. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
2.1. Produto em causa
(14)
O produto em causa no presente reexame é idêntico ao do inquérito inicial, ou seja 1-cianoguanidina (dicianodiamida) («DCD») originária da República Popular da China («produto em causa»), atualmente abrangida pelo código NC ex 2926 20 00. Obtém-se a partir de cal viva e de negro de carbono, e o processo de produção é constituído por diversas etapas. Trata-se de uma substância sólida sob a forma de um pó fino, branco, cristalino, geralmente inodoro.
(15)
A DCD é geralmente utilizada como um produto químico intermédio para produzir uma vasta gama de outros produtos químicos intermédios, como produtos farmacêuticos, várias aplicações industriais (água, pasta de papel e papel, têxteis, couro) e diversas aplicações epoxídicas. É um elemento-chave da cadeia azoto - carbono - azoto (NCN), com produtos finais de nicho, tais como o nitrato de guanidina e outros derivados NCN.
(16)
A maioria da DCD vendida no mercado da União é do tipo corrente. Só uma quantidade limitada é constituída por partículas mais pequenas (a chamada microdicianodiamida ou micro-DCD). O produtor-exportador chinês colaborante apresentou dados apenas para o tipo corrente.
2.2. Produto similar
(17)
Um utilizador questionou o facto de a DCD da União e a DCD da China serem produtos similares, com base no pressuposto de que o tipo corrente de DCD produzido pela indústria da União ser, alegadamente, de qualidade superior ao produzido pelos produtores-exportadores chineses. Em especial, este utilizador alegou que o teor de água da DCD chinesa seria significativamente mais elevado e mais variável em comparação com o teor de água da DCD produzida na União. Além disso, a DCD chinesa teria igualmente um teor de impurezas mais elevado.
(18)
Contudo, tal como o inquérito inicial, o inquérito revelou que, ainda que possa haver certas diferenças de qualidade, estas não podem ser quantificadas e, além disso, não afetam as características químicas, físicas e técnicas de base da DCD produzida e vendida pela indústria da União na União, e do produto em causa, tendo-se concluído que são iguais e que têm as mesmas utilizações finais.
(19)
Outro utilizador alegou que a micro-DCD devia ser excluída da definição do produto e do âmbito de aplicação das medidas anti-dumping, devido às alegadas diferenças nas características físicas, utilizações finais e preços em relação à DCD corrente.
(20)
O inquérito mostrou, contudo, que ambos os tipos partilham as mesmas características químicas, físicas e técnicas de base. A transformação subsequente de DCD corrente para produzir a micro-DCD implica um processo físico simples (fresagem), mas não uma transformação química. Além disso, apesar de os preços da micro-DCD serem mais elevados do que os da DCD corrente, ambos os tipos têm as mesmas utilizações finais de base e podem normalmente ser permutáveis.
(21)
O inquérito confirmou que, tal como no inquérito inicial, o produto em causa e os produtos fabricados e vendidos no mercado interno da China, assim como os produtos fabricados e vendidos na União pelo produtor da União, apresentam as mesmas características físicas e técnicas de base e destinam-se às mesmas utilizações, sendo, consequentemente, considerados produtos similares na aceção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
3. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO DO DUMPING
3.1. Observações preliminares
(22)
Nos termos do artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, examinou-se a probabilidade de a caducidade das medidas em vigor conduzir a uma continuação do dumping.
(23)
Tal como referido no considerando 9, devido ao facto de apenas uma empresa ter colaborado, não foi necessário selecionar uma amostra de produtores-exportadores da China. Esta empresa abrangia mais de 35 % das importações do produto em causa na União provenientes da China durante o PIR. Essa empresa não exportou durante o período de inquérito (PI) do inquérito inicial e, por conseguinte, não colaborou no inquérito inicial.
3.2. Importações objeto de dumping durante o PIR
3.2.1. País análogo
(24)
Nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, o valor normal teve de ser estabelecido com base nos preços ou no valor normal calculado num país terceiro adequado com economia de mercado («país análogo») ou no preço desse país terceiro para outros países, incluindo países da União, ou, sempre que tal não foi possível, a partir de qualquer outra base razoável, incluindo o preço efetivamente pago ou a pagar na União pelo produto similar, devidamente ajustado, se necessário, a fim de incluir uma margem de lucro razoável.
(25)
Na ausência de produção do produto em causa fora da União e da China, a Comissão indicou, no aviso de início, a sua intenção de estabelecer o valor normal com base nos preços efetivamente pagos ou a pagar na União pelo produto similar, tal como foi igualmente efetuado no inquérito inicial.
(26)
O produto similar foi vendido pela indústria da União em quantidades representativas. No entanto, as vendas no mercado interno da indústria da União estavam a provocar prejuízo, embora muito perto do ponto de equilíbrio. Por conseguinte, o valor normal foi baseado nos custos de produção da indústria da União, acrescido de um montante razoável para encargos de venda, despesas administrativas e outros encargos gerais (VAG), bem como o lucro das vendas. As despesas VAG e o lucro foram determinados com base no mesmo método que no inquérito inicial. Nos termos do artigo 11.o, n.o 9, foram realizados ajustamentos aos custos de produção da indústria da União para compensar os custos adicionais de transportes decorrentes da separação geográfica entre as unidades de produção, à falta de acesso direto às matérias-primas, que têm de ser transportadas de instalações de produção remotas, e à eliminação do subproduto (cal preta). Estes ajustamentos foram igualmente realizados no inquérito inicial.
3.2.2. Preço de exportação
(27)
Todas as vendas de exportação, para a União, do produtor-exportador colaborante foram efetuadas diretamente a clientes independentes estabelecidos na União. O preço de exportação foi estabelecido com base nos preços efetivamente pagos ou a pagar, nos termos do artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base.
3.2.3. Comparação
(28)
A comparação entre o valor normal e o preço de exportação foi efetuada no estádio à saída da fábrica.
(29)
A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação do produtor-exportador colaborante, e nos termos do artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base, foram devidamente tidas em conta, sob a forma de ajustamentos, certas diferenças a nível do transporte, do seguro, de impostos e custos de crédito que afetaram os preços e a sua comparabilidade.
3.2.4. Margem de dumping
(30)
A margem de dumping foi estabelecida com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado e o preço de exportação médio ponderado, de acordo com com o artigo 2.o, n.o 11, do regulamento de base.
(31)
Para o produtor-exportador que colaborou no inquérito, essa comparação revelou a existência de dumping, embora consideravelmente inferior à margem de dumping estabelecida no inquérito inicial.
3.3. Evolução das importações em caso de revogação das medidas
3.3.1. Observação preliminar
(32)
Além da análise da existência de dumping durante o PIR, foi examinada a probabilidade de continuação do dumping se as medidas fossem revogadas, tendo sido analisados os seguintes elementos: capacidade de produção e capacidade não utilizada na China, volume e preços das importações objeto de dumping provenientes da China e atratividade do mercado da União no tocante às importações chinesas.
(33)
A este respeito, importa salientar que o produtor-exportador colaborante representava mais de 30 % da produção total da China durante o PIR.
3.3.2. Capacidade de produção e capacidade não utilizada dos produtores chineses
(34)
Uma vez que existe pouca informação pública disponível acerca da indústria de DCD chinesa, as conclusões em relação a capacidade não utilizada fundamentaram-se, principalmente, na informação incluída no pedido de reexame e nas informações fornecidas pelo único produtor colaborante, sempre que possível comparadas com informação publicamente disponível.
(35)
Nesta base, parte-se do princípio de que a capacidade instalada total na China aumentou entre 2007 e 2012. A produção efetiva durante o PIR ficou, contudo, limitada a 80 000 toneladas, indicando que poderá estar disponível alguma capacidade não utilizada. A capacidade instalada chinesa durante o PIR representa mais do que a procura global de DCD e a capacidade não utilizada pode representar mais do que o consumo total da União durante o PIR, enquanto o consumo interno chinês durante o PIR ascendeu apenas a 40 000 toneladas, ou seja, metade da produção efetiva chinesa.
(36)
Quanto à capacidade não utilizada, as informações recolhidas no local durante o inquérito mostram que já foi concedida autorização ao único produtor colaborante, que representava mais de 20 % da capacidade total instalada na China em 2012, para expandir a sua capacidade em 50 %, em 2014. Espera-se que esta nova capacidade vá, nomeadamente, continuar a servir os próprios processos de produção deste produtor (utilização cativa de DCD) e o mercado interno chinês, que, durante o PIR, absorveu cerca de metade da produção de DCD do único produtor colaborante. As informações obtidas do único produtor que colaborou no inquérito mostraram que os futuros investimentos em capacidade serão utilizados para aprovisionamento, nomeadamente, do mercado interno na China, que é de grandes dimensões e está em rápido crescimento.
(37)
A China está, assim, em condições de produzir grandes quantidades para exportação, tanto mais porque não existem indicações de que o mercado interno possa absorver toda a capacidade não utilizada.
3.3.3. Volume e preços das importações objeto de dumping provenientes da China
(38)
Segundo o Eurostat e os dados sobre importação verificados, os volumes das importações provenientes da China diminuíram drasticamente quando as medidas foram introduzidas em 2007 e registaram de novo um ligeiro aumento entre 2009 e o final do PIR, mas sem nunca chegarem a atingir o nível de 2007. Esta situação também se reflete na parte de mercado das importações chinesas, que baixou de 40 %-45 %, em 2007, para 10 %-15 %, em 2009, e alcançou novamente um nível de 15 %-20 % no final do PIR, apesar de os preços chineses terem subido 73 %.
3.3.4. Atratividade do mercado da União
(39)
O mercado da União é um mercado relativamente grande, representando cerca de 18 % do consumo mundial de DCD, mas não é necessariamente o mais atrativo, ou o único mercado atrativo, no tocante a segmentos de venda e preços (ver considerando 74). Com efeito, as informações disponíveis sugerem que os produtores chineses antecipam uma procura crescente por parte da indústria farmacêutica, por exemplo, na Índia, que utiliza a DCD, designadamente, como input no fabrico de um medicamento para a diabetes (metformina). Por conseguinte, esta nova procura será potencialmente capaz de absorver uma grande parte da capacidade não utilizada da China. Com base no que precede, considera-se que o mercado da União não é o único mercado atrativo para os exportadores chineses.
3.3.5. Conclusão sobre a probabilidade de continuação do dumping
(40)
O inquérito confirmou que as importações chinesas continuaram a entrar no mercado da União a preços objeto de dumping durante o PIR. Dado o dumping continuado, o facto de o mercado da União ser um grande mercado bastante atrativo para os exportadores chineses no passado, bem como as capacidades não utilizadas na China, que ultrapassam o consumo total da União, pode concluir-se que existe uma probabilidade de continuação do dumping, se as medidas viessem a ser suprimidas. No entanto, é de assinalar que o atual nível de dumping é consideravelmente inferior ao estabelecido no inquérito inicial.
4. SITUAÇÃO DO MERCADO DA UNIÃO
4.1. Observação preliminar
(41)
Como a análise diz respeito apenas a uma empresa, por razões de confidencialidade, a maioria dos indicadores é apresentada sob a forma de índice ou de intervalos.
4.2. Indústria da União
(42)
A produção do produtor da União AlzChem AG representa 100 % da DCD produzida na União. Assim, considera-se que esta empresa representa a indústria da União na aceção do artigo 4.o, n.o 1, e do artigo 5.o, n.o 4, do regulamento de base.
4.3. Consumo no mercado da União
(43)
O consumo da União foi determinado com base nos volumes de vendas não cativos da indústria da União no mercado da União, bem como nos dados do Eurostat relativos às importações, cruzados com outras fontes estatísticas. Ao longo do período considerado, a evolução foi a que se apresenta em seguida:
Quadro 1
2009
2010
2011
PIR
Consumo da União (toneladas)
11 042
13 712
14 338
14 146
Índice (2009 = 100)
100
124
130
128
(44)
Para além do consumo no mercado livre acima apresentado, é de notar que, durante o período considerado, a utilização cativa de DCD pela indústria da União variou entre 10 % e 20 % da produção da União e evoluiu da seguinte forma:
Quadro 2
2009
2010
2011
PIR
Utilização cativa - Índice (2009 = 100)
100
123
124
127
4.4. Importações na União provenientes da China
(45)
Tendo em conta que apenas um exportador colaborou no inquérito, constatou-se que os dados do Eurostat eram a melhor fonte de informação no que diz respeito aos volumes e aos preços de importação. Os dados do Eurostat referem-se à UE27 e foram cruzados com outras fontes, tais como as estatísticas de exportação chinesas, a base de dados do artigo 14.o, n.o 6, e os dados fornecidos pelo importador/utilizador colaborante.
(46)
As entregas de DCD provenientes da China foram importadas ao abrigo de dois regimes aduaneiros. No quadro do regime normal, deviam ser cobrados tanto os direitos aduaneiros normais como o direito anti-dumping. Ao abrigo do regime de aperfeiçoamento ativo, nenhum destes direitos devia ser cobrado, porque o material fora utilizado na produção de produtos a jusante exportados para fora da União. Tal como indicado no quadro abaixo, o regime de aperfeiçoamento ativo abrangeu cerca de dois terços das importações no PIR.
4.4.1. Volume e parte de mercado
(47)
Na sequência da instituição das medidas anti-dumping em 2007, o volume das importações chinesas diminuiu significativamente. A sua parte de mercado global era de cerca de 15 %-20 % durante o PIR. Não obstante, durante o período considerado, o volume das importações efetuadas ao abrigo do regime aduaneiro normal originárias da China variou, ao passo que as importações chinesas efetuadas ao abrigo do regime de aperfeiçoamento ativo aumentaram para mais do dobro. Tendo em conta ambos os regimes, os volumes das importações aumentaram durante o período, mas ainda estão muito abaixo dos níveis observados antes da instituição das medidas (mais de 6 000 toneladas).
Quadro 3
Importações provenientes da China
2009
2010
2011
PIR
Volume de importações - regime normal (toneladas)
881
1 251
1 781
730
Índice (2009 = 100)
100
142
202
83
Parte de mercado
5 %-10 %
5 %-10 %
10 %-15 %
5 %-10 %
Preço médio de importação - regime normal (EUR/tonelada)
1 218
1 267
1 826
2 101
Preço médio de importação - regime de aperfeiçoamento ativo (EUR/tonelada)
1 677
1 463
1 674
2 069
Volume de importações - regime de aperfeiçoamento ativo (toneladas)
676
984
654
1 467
Índice (2009 = 100)
100
146
97
217
Parte de mercado - todos os regimes
10 %-15 %
15 %-20 %
15 %-20 %
15 %-20 %
4.4.2. Preço
(48)
Tal como refletido no quadro supra, durante o período considerado, os preços das importações chinesas registaram um aumento considerável.
(49)
A indústria da União alegou que a evolução dos preços não pode ser explicada pela evolução dos preços dos principais fatores de custo, ou seja, o custo das matérias-primas e da energia. Todavia, não forneceu qualquer outra explicação ou elementos de prova conclusivos em apoio da alegação.
4.4.3. Subcotação dos preços
(50)
Tendo em vista analisar a subcotação de preços, os preços de vendas médios ponderados cobrados pela indústria da União a clientes independentes no mercado da União foram comparados com os preços CIF médios ponderados correspondentes das importações provenientes da China (só DCD corrente). Os preços de venda da indústria da União foram ajustados, especialmente para ter em conta os os custos de distribuição e as comissões ao nível à saída da fábrica. Os preços CIF das exportações provenientes da China foram obtidos junto do Eurostat, tendo sido cruzados com a base de dados do artigo 14.o, n.o 6, estando excluídas as importações que foram objeto do regime de aperfeiçoamento ativo. Estes preços CIF foram ajustados, a fim de cobrirem os custos relacionados com o desalfandegamento, ou seja, os direitos aduaneiros e os custos pós-importação. A subcotação no que respeita às importações sujeitas a aperfeiçoamento ativo é analisada no considerando 83.
(51)
A comparação mostrou que, durante o PIR, as importações do produto em causa não subcotaram os preços da indústria da União.
4.5. Importações na União provenientes de outros países terceiros
(52)
Não houve importações significativas provenientes de outros países terceiros.
(53)
Durante o período considerado, o volume das importações provenientes dos EUA nunca correspondeu a uma parte de mercado superior a 2 %. O inquérito revelou que, de facto, essas importações eram de DCD corrente que tinha inicialmente sido produzida na China e posteriormente micronizada nos EUA.
Quadro 4
Importações provenientes dos EUA
2009
2010
2011
PIR
Volume de importações (toneladas)
192
237
282
255
Índice (2009 = 100)
100
123
147
133
Parte de mercado
0 %-2 %
0 %-2 %
0 %-2 %
0 %-2 %
4.6. Situação económica da indústria da União
(54)
Nos termos do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, o exame do impacto das importações objeto de dumping na indústria da União incluiu uma apreciação de todos os fatores e índices económicos que influenciaram a situação da indústria da União durante o período considerado.
4.6.1. Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
(55)
A indústria da União funcionou como uma cadeia de produção integrada, que incluía não só a DCD, mas também produtos a montante e a jusante. Desde 2009, a capacidade de produção de DCD da União não mudou. Durante o período considerado, a produção do produtor da União aumentou em grande parte devido ao aumento da procura no mercado da União, tal como demonstra o quadro 1 supra. Desde 2010, o produtor da União funcionou a plena capacidade. Em 2009, quando a produção e as vendas foram afetadas pela crise financeira, a situação alterou-se.
Quadro 5
2009
2010
2011
PIR
Produção - Índice (2009 = 100)
100
115
113
109
Capacidade de produção - Índice (2009 = 100)
100
100
100
100
Utilização da capacidade
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2. Existências
(56)
No decurso do período considerado, o produtor da União manteve existências negligenciáveis e tal não foi considerado um fator importante para a avaliação da situação da indústria da União.
Quadro 6
2009
2010
2011
PIR
Existências - Índice (2009 = 100)
100
73
88
49
4.6.3. Volume de vendas, parte de mercado e preços unitários médios na União
(57)
As vendas da indústria da União no mercado da União a clientes independentes aumentaram 26 % durante o período considerado, tendo os preços das vendas subido 7 %.
(58)
A indústria da União conseguiu aumentar as suas vendas na UE devido ao aumento do consumo indicado acima no quadro 1. A indústria da União manteve uma parte de mercado muito considerável no mercado da União.
Quadro 7
2009
2010
2011
PIR
Volume de vendas - Índice (2009 = 100)
100
121
125
126
Parte de mercado
80 %-85 %
80 %-85 %
80 %-85 %
80 %-85 %
Volume de vendas - Índice (2009 = 100)
100
95
98
107
4.6.4. Rendibilidade e cash flow
(59)
Durante o período considerado, a rendibilidade da indústria da União melhorou significativamente, visto que pôde aumentar o seu volume de vendas e os seus preços de venda a clientes independentes no mercado da União. A melhoria acentuada da rendibilidade é ainda mais evidente quando comparada com a situação de grave prejuízo que afetou a indústria no PI inicial (- 20 % a - 30 %).
Quadro 8
2009
2010
2011
PIR
Rendibilidade
- 10 % a 0 %
- 10 % a 0 %
- 10 % a 0 %
- 5 % a 0 %
(60)
A rendibilidade das transações cativas foi comparativamente boa.
(61)
Durante o período considerado, o cash flow manteve-se sempre negativo, à exceção do PIR, em consonância com a evolução da rendibilidade global.
Quadro 9
2009
2010
2011
PIR
Cash flow - Índice (2009= 100)
- 100
-84
- 229
174
4.6.5. Investimentos, retorno dos investimentos e capacidade de obtenção de capital
(62)
Durante o período considerado, a indústria da União realizou investimentos para manutenção e otimização dos atuais equipamentos de produção. Em 2009, realizou um novo investimento importante relacionado com a micro-DCD.
Quadro 10
2009
2010
2011
PIR
Investimentos - Índice (2009 = 100)
100
50
65
37
(63)
O retorno dos investimentos permaneceu negativo durante o período considerado, em consonância com a rendibilidade acima mencionada.
Quadro 11
2009
2010
2011
PIR
Retorno dos investimentos - Índice (2009 = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
A indústria da União não alegou ter encontrado dificuldades em obter capital durante o período considerado.
4.6.6. Emprego, produtividade, crescimento e salários
(65)
Os investimentos efetuados durante o período considerado contribuíram para o aumento do número de trabalhadores qualificados. Os níveis salariais médios aumentaram 15 % durante o período considerado.
(66)
O aumento registado no emprego e na produtividade reflete o crescimento da produção em 2010.
Quadro 12
2009
2010
2011
PIR
Número de empregados - Índice (2009 = 100)
100
107
104
105
Produtividade (toneladas por trabalhador) - Índice (2009 = 100)
100
108
108
105
Custos da mão de obra por trabalhador - Índice (2009 = 100)
100
112
113
115
4.6.7. Amplitude do dumping e recuperação de práticas de dumping anteriores
(67)
As práticas de dumping continuaram durante o PIR, tal como explicado no ponto 3.2 supra.
(68)
O impacto da amplitude das margens de dumping efetivas na indústria da União, dado o volume das importações objeto de dumping provenientes da China, não pode ser considerado muito elevado. Em comparação com o inquérito inicial, a situação da indústria da União melhorou significativamente - estava já em vias de recuperação de anteriores práticas de dumping, sobretudo em termos de rendibilidade, vendas e parte de mercado.
4.6.8. Conclusão
(69)
Se bem que alguns dos desenvolvimentos positivos acima referidos sejam relativamente recentes, considera-se que a situação da indústria da União melhorou significativamente no período considerado. Todos os indicadores financeiros eram positivos ou estavam muito próximo de ser positivos no final do PIR.
(70)
A instituição das medidas anti-dumping, em 2007, permitiu à indústria da União recuperar de forma constante dos efeitos prejudiciais do dumping, explorando ainda mais o seu potencial no mercado da União e no dos países não UE. O facto de a indústria da União ter beneficiado com as medidas é sobretudo ilustrado pelos seus elevados níveis de produção, de utilização da capacidade e por preços de venda e uma rendibilidade mais elevados. Durante o PIR, o prejuízo importante resultante das importações chinesas já não se fazia sentir.
(71)
Na sequência da divulgação, o requerente alegou que o facto de, no âmbito do inquérito inicial, certos indicadores de prejuízo revelarem uma tendência positiva não impediu a Comissão de confirmar a existência de um prejuízo importante nesse momento. Essa alegação deve ser rejeitada. O Regulamento (CE) n.o 1331/2007 constituiu uma resposta a diferentes circunstâncias, em especial a existência de uma indústria da União menos rentável. Além disso, um reexame da caducidade é completamente diferente de um inquérito ao abrigo do artigo 5.o do regulamento de base. Enquanto o segundo se centra na questão de saber se o dumping causa prejuízo à indústria nacional, o primeiro é um exercício de análise prospetiva do que pode ocorrer se as medidas caducarem.
5. PROBABILIDADE DA REINCIDÊNCIA DO PREJUÍZO
(72)
Como acima se demonstra, conclui-se que a indústria da União não sofreu um prejuízo importante durante o PIR. Nos termos do artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, procurou-se, pois, determinar se a caducidade das medidas em vigor poderia provocar a reincidência do prejuízo.
5.1. Impacto da capacidade não utilizada na China
(73)
O inquérito revelou que existem grandes capacidades de produção na China (ver considerandos 34 a 37). No entanto, não existem motivos razoáveis para concluir que as capacidades não utilizadas em questão são suscetíveis de dar origem a importações na União relevantes.
(74)
A União é um dos muitos mercados em que os produtores-exportadores chineses vendem. No que diz respeito a preços, os dados provenientes da indústria da União, do produtor-exportador chinês colaborante e das estatísticas de exportação chinesas confirmam que vários mercados de países não UE são, pelo menos, tão atrativos como o da União.
(75)
No que diz respeito às vendas de exportação da indústria da União, estas eram frequentemente efetuadas a preços mais elevados do que as vendas na União. Na sequência da divulgação, o requerente alegou que os seus preços de exportação mais elevados não tinham qualquer relação com a atratividade relativa destes mercados, devendo, em vez disso, ser explicados pelo facto de estarem em causa pequenos volumes de vendas. Esta alegação deverá ser rejeitada, dado os volumes de vendas totais da indústria da UE para os mercados de exportação serem ainda muito significativos no PIR (entre 20 % e 30 % da produção da indústria da União). Não foi demonstrado que as vendas aos clientes correspondiam a volumes significativamente inferiores.
(76)
Os dados estatísticos sobre os preços de exportação chineses de DCD para diferentes mercados também não apontam para uma atratividade especial do mercado da UE, em comparação com outros mercados de exportação. A substancial capacidade não utilizada já existia durante o PIR, mas não se traduziu por uma prática de preços lesivos por parte dos exportadores chineses. O facto de essa capacidade não utilizada aumentar novamente não constitui, no caso presente, uma indicação da probabilidade de reincidência do prejuízo. A Índia é, de longe, o maior mercado do mundo de DCD. As estatísticas de exportação chinesas mostram que o volume de vendas da China para a UE representou apenas cerca de 10 % do volume de vendas para a Índia, e que os preços médios por tonelada das vendas da China à UE são equivalentes aos preços praticados nas vendas da China para a Índia. Por outras palavras, os preços de mercado prevalecentes no importante mercado da Índia (que aumentaram, em média, 65 % no período considerado) são igualmente atrativos para os produtores de DCD. Não há indicações de que as capacidades não utilizadas da China se traduzirão por um volume enorme de importações na União. De momento, é provável que, pelo menos, parte dessas capacidades não utilizadas não será utilizada no futuro próximo. Esta conclusão baseia-se numa evolução da situação no passado, visto que os dados apresentados pelo requerente sugerem que, embora entre 2008 e o PIR, a China tenha aumentado a sua capacidade em cerca de 50 %, a sua produção total só registou um crescimento de cerca de 20 %. As projeções do requerente até 2016 indicam que as capacidades chinesas serão muito superiores à procura global e, consequentemente, continuarão, por ora, por utilizar. A sobrecapacidade a nível nacional seria menor se as projeções fossem feitas com base nos dados relativos às vendas do produtor-exportador chinês colaborante. Em todo o caso, o facto de a produção chinesa de DCD, ao contrário do que sucede com a produção da UE (ver considerando 55 supra) não fazer parte de uma cadeia de produção plenamente integrada significa que é menos oneroso manter capacidades não utilizadas.
(77)
Acresce que determinada procura crescente, em especial pela indústria farmacêutica em países como a Índia (ver considerando 39), poderá, em princípio, ser capaz de absorver também uma parte considerável da sobrecapacidade chinesa. Além disso, o inquérito concluiu que os produtos DCD da empresa AlzChem eram considerados mais atrativos para os utilizadores da UE, devido, nomeadamente, à localização geográfica e à fiabilidade do abastecimento. Isto confere uma certa vantagem sobre os produtores chineses no que respeita aos principais utilizadores na UE, que adquirem quantidades significativas de DCD. Por conseguinte, tendo em conta o presente contexto, as grandes capacidades de produção na China não são, por si só, uma razão para concluir que existe uma probabilidade de reincidência do prejuízo. O simples facto de a indústria da União ter registado perdas na sua parte em termos de capacidade de produção global não pode anular essa conclusão.
5.2. Impacto do crescimento de mercado previsto
(78)
Várias partes interessadas mencionaram um crescimento significativo do mercado da DCD previsto a nível mundial, principalmente impulsionado por aplicações alicerçadas nos setores farmacêutico e da agricultura. Tal deve-se ao aumento da produção de medicamentos para combater a diabetes, predominantemente na Índia. Este crescimento faz-se já anunciar através do aumento do consumo na UE, como figura no quadro 1 supra.
(79)
No que respeita ao mercado da UE, prevê-se igualmente um maior crescimento, mas num grau mais limitado. Tal deve-se ao facto de um grande produtor do setor farmacêutico, com vendas a nível mundial, estar localizado na União.
(80)
Na sequência da divulgação, o requerente contestou o grau de crescimento. No entanto, é de salientar que as suas observações a este respeito são contraditórias e que várias fontes apontam para uma sólida procura da UE e para um crescimento significativo à escala mundial. Dados relativos às vendas do produtor-exportador chinês colaborante indicam um rápido aumento do consumo no mercado interno chinês. Por conseguinte, nenhum dos dados que constam do processo pode confirmar a alegação do requerente de que a procura vai (ou irá) manter-se inalterada.
(81)
Na sequência da divulgação, o requerente salientou também que tinha registado perdas no volume de vendas e na parte de mercado nos mercados fora da UE. A este respeito, note-se que a indústria da UE tem trabalhado, quase na sua plena capacidade, com existências insignificantes, enquanto o consumo de DCD na UE continuou a crescer. Por conseguinte, se a indústria da UE não pôde tirar pleno partido do crescimento registado noutros mercados, tal deve-se, antes de mais, ao facto de ter decidido centrar-se sobretudo no mercado da UE, sem aumentar significativamente a sua capacidade de produção. No entanto, esta situação poderá vir a alterar-se, caso os seus planos de expansão se concretizem. Por conseguinte, é provável que, mesmo que os volumes de importação de DCD da China na União aumentem num futuro próximo, tal não implique, automaticamente, uma reincidência do prejuízo. A indústria da União, tal como os produtores chineses, beneficiará de um aumento da procura a nível mundial.
(82)
A este respeito, tal como acima referido, o produtor da União está muito bem classificado no mercado e parece ser o fornecedor preferencial de vários dos principais clientes de DCD - pelo menos, no que diz respeito a certas aplicações. A qualidade e a fiabilidade dos seus produtos da DCD na União significam que a empresa está em condições de assegurar grandes contratos com os principais clientes da UE, e que esta situação se irá manter, independentemente do facto de as medidas serem ou não revogadas. Após a divulgação, um utilizador da UE relevante declarou que iria continuar a aprovisionar-se do produto objeto do presente processo junto da indústria da União, mesmo que as medidas anti-dumping viessem a ser revogadas.
5.3. Outras considerações
(83)
Conforme se explicita nos considerandos 50 a 51, os preços de importação chineses não subcotaram os preços da indústria da União durante o PIR. A subcotação não se verificou ao abrigo do regime normal (cerca de um terço dos volumes de importação). Registou-se um nível muito baixo de subcotação quando o regime de aperfeiçoamento ativo foi igualmente tido em conta (os restantes dois terços das importações durante o PIR). Esta situação difere da subcotação substancial estabelecida no inquérito inicial, e resultou de um aumento gradual dos preços de importação a nível global, desde a instituição das medidas, embora este aumento não tivesse ocorrido de forma constante. De facto, o preço CIF fronteira da UE das importações chinesas aumentou 73 % no período de 2009 até ao final do PIR.
(84)
A indústria da UE mostrou que se mantém competitiva, mesmo na ausência de medidas, em virtude das suas exportações consideráveis (entre 20 % a 30 % da produção durante o PIR) para os países não-UE, na ausência de quaisquer medidas em vigor e enfrentando a concorrência chinesa sem o apoio de quaisquer medidas anti-dumping. A diminuição do volume de exportação abaixo indicada tem de ser vista em conjunto com o aumento do volume de vendas na União e a capacidade de produção inalterada da indústria da União, a qual foi, em princípio, integralmente utilizada.
Quadro 13
2009
2010
2011
PIR
Volume de exportação - Índice (2009 = 100)
100
105
80
77
Preço de exportação (independentes) - Índice (2009 = 100)
100
100
109
125
(85)
Os preços das importações chinesas durante os oito meses seguintes ao PIR foram também analisados à luz de observações apresentadas pela indústria da União. A indústria da União alegou que uma forte pressão a nível dos preços, causada por importações chinesas, tinha recomeçado logo após o PIR. Nos termos do artigo 6.o, n.o 1, do regulamento de base, em conjugação com o artigo 11.o, n.o 5, do mesmo regulamento, as informações relativas a um período posterior ao PIR não devem, normalmente, ser tomadas em consideração. No entanto, mesmo se esta informação fosse tida em conta, dela não se podiam retirar conclusões na fase atual, uma vez que não é claro se estes novos preços, caso se confirmem, são de natureza duradoura. A título de exemplo, se bem que os preços tenham descido desde o final do PIR até maio de 2013, em junho de 2013 voltaram a subir 10 %. Dado que estes preços pós-PIR foram ainda consideravelmente superiores aos observados no inquérito inicial, as possibilidades de que, no futuro próximo, possam vir a comprometer significativamente a atual situação da indústria da União, que não está a sofrer um prejuízo importante, não atinge o limiar de uma probabilidade.
(86)
Por último, não existe qualquer indicação de que uma revogação das medidas teria um impacto sobre os preços de mercado, a curto e médio prazo. É de assinalar que uma grande parte da DCD vendida na União está sujeita a contratos por vários anos e, para a indústria utilizadora, um fornecimento fiável e regular por parte de um produtor de confiança parece ser de extrema importância. Além disso, dois terços das importações durante o PIR foram efetuadas ao abrigo do regime de aperfeiçoamento ativo, no âmbito do qual não devem ser pagos quaisquer direitos de importação ou anti-dumping. Em suma, embora não se possa excluir que alguns contratos venham a ser renegociados e os preços de importação no destino possam descer, não é provável que tal venha a ocorrer a níveis prejudiciais, caso os direitos sejam revogados.
5.4. Conclusão sobre a probabilidade de reincidência do prejuízo
(87)
Tendo em conta o que precede, não é provável que a indústria da União, se as medidas forem revogadas, tenha de diminuir os seus volumes de vendas e de produção e/ou os preços da DCD a tal ponto que a sua rendibilidade e posição global sejam substancialmente afetadas.
(88)
Pelo contrário, tendo em conta o crescimento do consumo a nível mundial, os volumes de importação e os preços chineses durante o PIR, bem como os preços noutros mercados, é de esperar que, na ausência de medidas, as vendas da DCD da indústria da União continuem a ser sólidas e também a contribuir positivamente para as suas atividades na cadeia DCD e na cadeia NCN.
(89)
A indústria da União deverá continuar a funcionar a plena capacidade, independentemente de as medidas serem ou não revogadas. Ademais, a indústria da União terminou os trabalhos preliminares para um programa de expansão este ano. No outono de 2013, acordou, em princípio, com um aumento substancial da sua capacidade de produção de DCD. O mercado, incluindo clientes importantes estabelecidos na UE, congratulou-se com este plano de expansão. O plano de expansão sugere que a indústria da União está convicta de que a procura mundial é forte e que a empresa AlzChem deveria estar a beneficiar deste crescimento.
(90)
Mesmo que a indústria da União seja sujeita a alguma pressão de preços por parte das importações chinesas no futuro próximo, não se espera que os efeitos a nível de preços e de rendibilidade venham a ser importantes, dado que a indústria da União detém uma parte de mercado considerável, vantagens em termos de qualidade e fiabilidade do aprovisionamento e capacidade de garantir contratos de grande dimensão. Os efeitos não corresponderiam à «probabilidade da reincidência do prejuízo», na aceção do artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base.
(91)
A Comissão conclui que não existe uma probabilidade da reincidência do prejuízo para a indústria da União, se as medidas em vigor forem revogadas.
6. INTERESSE DA UNIÃO
(92)
Uma vez que foi concluído que a reincidência do prejuízo não seria provável, não são necessárias conclusões sobre o interesse da União.
7. REVOGAÇÃO DAS MEDIDAS ANTI-DUMPING
(93)
Todas as partes foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais se tenciona recomendar a revogação das medidas em vigor. Foi-lhes igualmente concedido um prazo para apresentarem as suas observações após a divulgação das conclusões. As observações e os comentários apresentados foram, sempre que tal se justificou, devidamente tomados em consideração, mas nenhum deles pode alterar as conclusões anteriormente enunciadas.
(94)
Decorre do acima exposto que, como previsto no artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, as medidas anti-dumping aplicáveis às importações de DCD originária da China deverão ser revogadas e o processo encerrado.
(95)
Tendo em conta algumas circunstâncias descritas supra, ou seja, a existência de capacidade não utilizada na China e a possível existência de subcotação no período pós-PIR, a Comissão acompanhará as importações do produto em causa, com vista a facilitar uma ação rápida adequada, caso a situação assim o requeira. O acompanhamento será limitado a um período de dois anos a contar da publicação do presente regulamento,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
São revogadas as medidas anti-dumping aplicáveis às importações de 1-cianoguanidina (dicianodiamida), atualmente classificada no código NC 2926 20 00 e originária da República Popular da China e o processo relativo a essas importações é encerrado.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 11 de fevereiro de 2014.