PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 695/2013
ze dne 15. července 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zrušují antidumpingová opatření na dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a po částečném prozatímním přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 452/2007 (2) uložila Rada konečná antidumpingová cla v rozmezí od 9,9 % do 38,1 % z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“) a Ukrajiny. Prováděcím nařízením (EU) č. 1243/2010 (3) uložila Rada po novém šetření podle článku 5 základního nařízení („původní šetření“) konečné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(2)
Prováděcím nařízením (EU) č. 270/2010 (4) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken společnosti Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(3)
Prováděcím nařízením (EU) č. 580/2010 (5) Rada změnila platné konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny na 7 % po částečném prozatímním přezkumu omezeném pouze na posouzení dumpingu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(4)
Prováděcím nařízením (EU) č. 77/2010 (6) uložila Rada po přezkumu pro nového vývozce podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení konečné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken společnosti Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(5)
Prováděcím nařízením (EU) č. 805/2010 (7) Rada opětovně uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken společnosti Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken, a tímto opatřením naplnila rozsudek Soudního dvora ve věci C-141/08 P (8).
(6)
Prováděcím nařízením (EU) č. 987/2012 (9) Rada opětovně uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky, vyráběných společností Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., a tímto opatřením splnila požadavky rozsudku Tribunálu ve věci T-274/07 (10).
(7)
Výše uvedená šetření se dále uvádějí pod názvem „předchozí šetření“.
2. Žádosti o přezkum
2.1. Přezkum před pozbytím platnosti platných antidumpingových opatření vůči Ukrajině a ČLR
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 25. ledna 2012 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
Žádost podali tři výrobci v Unii představující významnou část, v tomto případě více než 40 %, celkové výroby žehlicích prken v Unii (dále jen „žadatelé o přezkum před pozbytím platnosti“).
(10)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti se týkala všech zemí, na které se v současnosti vztahují platná nařízení, jmenovitě na ČLR a Ukrajinu, a její odůvodnění se opíralo o to, že pozbytí platnosti opatření bude mít pravděpodobně za následek přetrvávání dumpingu a újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
(11)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. dubna 2012 oznámila prostřednictvím Úředního věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
2.2. Částečný prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření vůči Ukrajině, pokud se jedná o jediného vyvážejícího výrobce na Ukrajině
(12)
Dne 17. března 2012 Komise obdržela žádost o zahájení částečného prozatímního přezkumu omezeného na dumping podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Tuto žádost podala společnost Eurogold Industries Ltd., jediný vyvážející výrobce dotčeného výrobku z Ukrajiny („žadatel o prozatímní přezkum“).
(13)
Podle žadatele o prozatímní přezkum se změnily okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, a tyto změny byly trvalé povahy. Na základě těchto změn bylo uvedeno, že platná antidumpingová opatření již nejsou pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí.
(14)
Komise tento přezkum zahájila dne 12. června 2012 („oznámení o zahájení prozatímního přezkumu“) (13) poté, co po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu.
3. Šetření
3.1. Přezkum před pozbytím platnosti
a) Období šetření a posuzované období v šetření přezkumu před pozbytím platnosti
(15)
Šetření dumpingu a újmy pro přezkum před pozbytím platnosti zahrnovalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“). Zkoumání trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce šetření přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „posuzované období“).
b) Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku
(16)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčených vyvážejících zemí. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení před pozbytím platnosti předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(17)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu čínských vyvážejících výrobců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(18)
Čínští vyvážející výrobci byli požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Pouze dva vyvážející výrobci v ČLR se přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Výběr vzorku se proto nepovažoval za nutný.
(19)
V souběžném částečném prozatímním přezkumu spolupracoval jediný ukrajinský vyvážející výrobce, který požádal, aby pro účely tohoto přezkumu před pozbytím platnosti byly použity údaje ověřené a shromážděné v souvislosti s prozatímním přezkumem (viz 31. bod odůvodnění níže).
(20)
V oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oznámila, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze tří společností vybraných celkem z 20-30 výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek. Tři vybrané společnosti byly vybrány na základě objemu jejich prodeje a výroby obdobného výrobku v roce 2011 a rovněž na základě jejich zeměpisné polohy v Unii. Vzorek představoval více než 40 % celkové odhadované výroby a celkového odhadovaného prodeje v Unii v období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, a byl tudíž považován za reprezentativní. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Žádná zúčastněná strana nevyjádřila k navrženému vzorku připomínky.
(21)
Nepřihlásili se a v šetření přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovali žádní dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení.
c) Dotazníky a ověřování
(22)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie.
(23)
Dotazníky byly zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku. Pouze jeden z těchto čínských vyvážejících výrobců spolupracoval a vyplnil dotazník.
(24)
Vyplněné dotazníky došly od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku. Kromě toho čtyři spolupracující výrobci v Unii poskytli obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(25)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
-
ČLR
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, provincie Guangdong, ČLR
-
Brabantia S&S, Hongkong
-
Výrobci v Unii:
-
Colombo New Scal SpA., Itálie
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Polsko
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Spojené království.
(26)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým v původním šetření nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla v zájmu stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země inspekce v prostorách následující společnosti:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina
d) Poskytování informací
(27)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a ukončit šetření týkající se antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím poskytnout vysvětlení. Žádné připomínky nedošly.
3.2. Částečný prozatímní přezkum
a) Období šetření v prozatímním šetření přezkumu
(28)
Období šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkající se dovozu z Ukrajiny zahrnovalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření v rámci prozatímního přezkumu“). Starší období šetření, např. takové, jaké bylo použito v přezkumu před pozbytím platnosti, by neodpovídalo požadavkům čl. 6 odst. 1 základního nařízení. Podobné období šetření bylo navíc použito v souběžném řízení o refundaci.
b) Strany dotčené šetřením
(29)
Komise úředně vyrozuměla žadatele o prozatímní přezkum a zástupce dotčené vyvážející země o zahájení částečného prozatímního přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v předběžném oznámení o zahájení přezkumu předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
c) Dotazníky a ověřování
(30)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné za účelem stanovení dumpingu žadatele o prozatímní přezkum a potřeby zachování opatření.
(31)
Žadatel o prozatímní přezkum představoval veškerý dovoz dotčeného výrobku z Ukrajiny. Této společnosti byl zaslán dotazník a ona spolupracovala a vyplnila ho. Inspekční návštěva se uskutečnila v těchto prostorách:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina
d) Poskytování informací
(32)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí zastavit šetření týkající se antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím podat vysvětlení. Žádné připomínky nedošly.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(33)
Výrobek, který je předmětem přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, na nějž se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 452/2007 a prováděcím nařízení Rady (EU) č. 1243/2010, konkrétně žehlicí prkna, též opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházející z Čínské lidové republiky a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(34)
Současná přezkumná šetření potvrdila, že stejně jako v původních šetřeních má dotčený výrobek a žehlicí prkna vyráběná a prodávaná na domácích trzích v dotčených zemích, žehlicí prkna vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie a žehlicí prkna vyráběná a prodávaná na trhu srovnatelné země Ukrajiny stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní použití.
(35)
Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING, PRAVDĚPODOBNOST A PŘETRVÁVÁNÍ A/NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU A TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
1. Dumping - přezkum před pozbytím platnosti - ČLR
1.1. Obecné poznámky
(36)
Jak je uvedeno výše, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který představoval pouze zanedbatelnou výši celkového čínského vývozu během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Zjištění týkající se této společnosti proto nebyla považována za reprezentativní pro její zemi.
(37)
Čínské orgány a nespolupracující čínští vyvážející výrobci proto byli vyrozuměni o použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby předložili své připomínky v souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(38)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu vycházet z dostupných údajů, zejména z informací v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a ze statistických údajů, které měla Komise k dispozici a která byla považována za nejpřesnější, tj. měsíční údaje předávané členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze 14.6“). Jiné statistické zdroje, jako databáze čínského vývozu a údaje Eurostatu (8 číslic) byly shledány nespolehlivými, neboť příslušné celní kódy zahrnovaly jiné výrobky než dotčený výrobek.
1.2. Běžná hodnota
a) Srovnatelná země
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě vypočtené běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(40)
Za tímto účelem Komise v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti navrhla za srovnatelnou zemi Ukrajinu. Ukrajina byla jednou ze zemí, která byla v předcházejících šetřeních použita jako vhodná třetí země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o ČLR. Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k výběru navržené srovnatelné země. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(41)
Kromě toho Komise usilovala o spolupráci dalších potenciálních srovnatelných zemí, konkrétně Malajsie, Bosny a Hercegoviny, Indie, Izraele a Turecka. Pouze turecké orgány předložily seznam známých výrobců, které lze oslovit, aniž by uvedly, zda některý z nich bude při šetření spolupracovat. Současně jen jeden ukrajinský vyvážející výrobce souhlasil, aby jeho údaje předložené a ověřené v rámci souběžného prozatímního přezkumu byly použity pro účely přezkumu před pozbytím platnosti. Tyto údaje jsou reprezentativní pro celou zemi.
(42)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a požadavkům stanoveným v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byl učiněn závěr, že Ukrajina je vhodnou srovnatelnou zemí.
b) Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(43)
Jediný ukrajinský vyvážející výrobce nespolupracoval v přezkumu před pozbytím platnosti, avšak spolupracoval v souběžném částečném prozatímním přezkumu a poskytl své údaje shromážděné a ověřené v rámci částečného prozatímního přezkumu pro účely přezkumu před pozbytím platnosti.
(44)
Vzhledem k značnému překrývání období šetření před pozbytím platnosti a období prozatímního šetření a vzhledem k tomu, že dotyčný ukrajinský vývozce představoval 100 % vývozu z Ukrajiny do Unie, byla běžná hodnota tedy určena na základě údajů získaných a ověřených v rámci souběžného částečného prozatímního přezkumu (viz 77. až 83. bod odůvodnění níže).
1.3. Vývozní cena
(45)
Vývozní cena u nespolupracujících čínských vývozců byla v souladu s článkem 18 základního nařízení stanovena na základě dostupných údajů. Vývozní cena byla tedy stanovena na základě dovozních statistik, které má Komise k dispozici (tj. v databázi vytvořené podle čl. 14 odst. 6) a vypočtena na základě váženého průměru.
(46)
V případě spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu.
1.4. Srovnání
(47)
U nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců bylo provedeno srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu ve všech případech, kdy se prokázalo, že ovlivňují srovnatelnost cen, stanovených na základě údajů získaných od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce.
(48)
V případě spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty a váženého průměru vývozní ceny zjištěné na základě vykázaných a ověřených údajů srovnaných na základě ceny ze závodu podle typu výrobku a na stejné obchodní úrovni. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy až o 5,9 % s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu ve všech případech, kdy bylo prokazatelné, že ovlivňují srovnatelnost cen.
1.5. Dumpingové rozpětí
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto orientační srovnání neprokázalo existenci dumpingu. Jelikož dovoz této společnosti představoval pouze okrajový podíl na celkovém objemu čínského dovozu, závěry týkající se této společnosti se nepovažují za reprezentativní pro celou ČLR.
(50)
V případě nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny. Vzhledem k nedostatečné spolupráci nebylo možné srovnání u jednotlivých typů výrobku. Srovnání muselo místo toho vycházet ze statistických údajů, jak je objasněno ve 44. a 45. bodě odůvodnění výše. Srovnání ukázalo přibližné dumpingové rozpětí ve výši 11,5 %.
1.6. Pravděpodobnost trvání dumpingu ČLR
(51)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce nebyly během šetření k dispozici žádné informace o čínském domácím trhu. Spolupracující čínský vývozce byl zřízen jen k výrobě na trh Unie a neměl žádné informace o situaci na domácím trhu.
(52)
Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu musely vycházet hlavně z informací, které byly dostupné v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z údajů veřejně dostupných na internetu a z informací zveřejněných v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti z června 2010 prováděného americkou komisí pro mezinárodní obchod (dále jen „americký přezkum před skončením platnosti”) (14), které Komise považovala pro účely svého šetření za relevantní.
a) Objem a ceny dumpingového dovozu z ČLR
(53)
I přes platná opatření a navzdory svému poklesu během posuzovaného období, jak je uvedeno níže (viz 106. bod odůvodnění), měl čínský dovoz nadále významný podíl na trhu Unie ve výši přibližně 15 % - 20 % během období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, přičemž se cenově podbízel v porovnání s cenami Unie téměř o 20 % ve stejném období (viz 109. bod odůvodnění níže).
(54)
Vzhledem k významnému podílu na trhu a přetrvávajícímu vysokému cenovému podbízení v období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti by čínský dovoz nadále vyvíjel silný cenový tlak na výrobní odvětví Unie, kdyby byla opatření zrušena.
b) Výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v ČLR
(55)
Údaje zveřejněné v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti svědčí o významné kapacitě v ČLR přibližně na úrovni 80 % spotřeby Unie (2009). Komise nenašla čerstvější informace, které by protiřečily informacím amerického vyšetřovacího orgánu. Vzhledem k nedostatečné spolupráci se přesná nevyužitá kapacita nedala určit.
(56)
Podle informací obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti však počet stávajících výrobců v ČLR zůstal vysoký. Proto nebyl zjištěn důkaz o poklesu výrobní kapacity v ČLR.
(57)
Kromě toho na základě informací, které Komise získala z amerického přezkumu před skončením platnosti a které potvrdily závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti, pokud jde o spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce, k pokrytí zvýšené poptávky lze snadno instalovat další kapacitu, jelikož výroba je založena především na lidské práci. Dále bylo šetřením zjištěno, že výrobci, kteří vyrábějí i jiné výrobky, než je dotčený výrobek, mohou snadno přecházet na výrobu jiných výrobků a že výroba dotčeného výrobku závisí na poptávce. Pokud by tedy antidumpingové clo bylo zrušeno, čínští výrobci by velmi pravděpodobně byli schopni zvýšit svou výrobu žehlicích prken poměrně rychle a bez velkých investic.
(58)
Proto byl na základě dostupných informací učiněn závěr, že v ČLR existuje přinejmenším potenciálně vysoká nevyužitá kapacita, která by se dala přesměrovat na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
c) Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(59)
Vzhledem ke slabé spolupráci a nedostupnosti spolehlivých údajů nemohlo být provedeno cenové srovnání mezi dovozem do Unie a na jiné třetí vývozní trhy, ani srovnání s cenami na čínském domácím trhu. Orientační srovnání založené na dostupných údajích odhalilo značné cenové podbízení čínského dovozu oproti průměrným cenám výrobního odvětví Unie (viz 109. bod odůvodnění níže). Proto se má za to, že trh Unie je pro čínské vyvážející výrobce z hlediska cen přitažlivý.
(60)
Kromě toho podle závěrů z amerického přezkumu před skončením platnosti, proti nimž nebyly zjištěny žádné protichůdné informace, se lze domnívat, že Unie je v současné době pro čínské výrobce největším vývozním trhem. USA, jako druhý největší vývozní trh, zůstávají pro čínské vyvážející výrobce uzavřené, protože antidumpingová cla jsou vysoká a nedávno byla prodloužena do roku 2015.
(61)
Poměrně stabilní a podstatný podíl dovozu z Číny na trhu i přes platná opatření ukazuje, že Unie je pro čínské vyvážející výrobce i nadále přitažlivým vývozním trhem. Uzavření trhu USA, coby druhého největšího vývozního trhu, svědčí o omezené absorpční kapacitě třetích trhů. Proto by se čínští vyvážející výrobci v případě zrušení antidumpingových opatření vůči ČLR pravděpodobně zaměřili na trh Unie.
d) Dřívější chování
(62)
Podle informací shromážděných v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti jsou čínští výrobci silně orientováni na vývoz. Alespoň zčásti to podle všeho potvrzují závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti, kde jediný vyvážející výrobce nepůsobil na čínském domácím trhu, nýbrž se výhradně zaměřoval na vývoz.
(63)
Rozšíření antidumpingových opatření v USA po americkém přezkumu před skončením platnosti svědčí o tom, že dumpingové praktiky čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích lze opakovat na trhu Unie, pokud by stávající opatření byla zrušena.
(64)
Chování čínského vývozce, který v minulosti těžil z 0% celní sazby, Since Hardware (Guangzhou) Co, lze považovat za silný důkaz pravděpodobného chování čínských vývozců v případě, že by clo bylo zrušeno. Společnost Since Hardware, jako jeden z největších čínských vyvážejících výrobců, zvýšila svůj objemový podíl na trhu Unie přibližně o 64 % s pomocí zjištěného zhruba 52% dumpingu a s pomocí 16% cenového podbízení proti cenám výrobního odvětví Unie (15). S ohledem na přitažlivost trhu Unie a dostupnou kapacitu v ČLR toto chování v minulosti signalizuje, že pokud by byla opatření zrušena, dumpingový dovoz se pravděpodobně znovu objeví v podstatných objemech.
1.7. Závěr o pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu - ČLR
(65)
S odkazem na výše popsaná zjištění lze vyvodit závěr, že vzhledem ke značné výrobní kapacitě, která je v ČLR dostupná, schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objem výroby na vývoz, významné úrovni dumpingu a cenového podbízení tohoto vývozu i vzhledem k přitažlivosti trhu Unie pro tento vývoz je rozumné předpokládat, že zrušení opatření by vedlo k nárůstu vývozu žehlicích prken z ČLR do Unie za dumpingové ceny.
2. Dumping - přezkum před pozbytím platnosti - Ukrajina
2.1. Obecné poznámky
(66)
V případě Ukrajiny jediný známý ukrajinský vyvážející výrobce v přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracoval, a proto bylo nutné použít dostupné údaje. Vzhledem k tomu, že období šetření před pozbytím platnosti a období šetření v rámci prozatímního přezkumu se překrývaly, a vzhledem k tomu, že ukrajinský vývozce představoval 100 % dovozu z Ukrajiny, byly po dohodě s tímto výrobcem údaje získané a ověřené v rámci prozatímního přezkumu použity v souběžném přezkumu před pozbytím platnosti coby dostupné údaje.
2.2. Zjištění
(67)
Zjištění v prozatímním přezkumu jsou popsána v oddíle 6 níže a byla použita jako dostupné údaje pro účely přezkumu před pozbytím platnosti.
2.3. Dumpingové rozpětí
(68)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
2.4. Pravděpodobnost opakování dumpingu
(69)
Pokud jde o pravděpodobnost opakování dumpingu, byly analyzovány tyto ukazatele: objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny, přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí, výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz ukrajinského výrobce.
a) Objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny
(70)
Dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny se zvýšil o 24 %. Odpovídající podíl na trhu se mírně zvýšil z 8 % v roce 2008 na 10 % v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(71)
V průběhu posuzovaného období dovozní ceny kopírovaly tytéž cenové tendence jako prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Od roku 2008 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti dovozní ceny celkově vzrostly o 14 %.
b) Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(72)
Během posuzovaného období byly ukrajinské vývozní ceny do třetích zemí obecně nižší než její ceny na trhu Unie. Tento cenový rozdíl činil více než 10 % úrovně vývozní ceny během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(73)
Ukrajinské vývozní ceny do třetích zemí byly obecně nižší než ceny ukrajinského vývozu do Unie, což podporuje závěr, že trh Unie je přitažlivý, protože na něm lze vytvořit vyšší zisky.
c) Výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz ukrajinského výrobce
(74)
V období šetření přezkumu před pozbytím platnosti měla Ukrajina k dispozici pro vývoz jen malou část své výrobní kapacity.
(75)
Podle informací shromážděných během šetření se ukrajinská kapacita nemá dále rozšiřovat. Není proto pravděpodobné, že by došlo ke zvýšení vývozu do Unie, pokud by byla opatření zrušena.
d) Závěr o pravděpodobnosti opakování dumpingu - Ukrajina
(76)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, zejména ke zjištěním týkajícím se očekávaného vývoje kapacity, se dospělo k závěru, že není pravděpodobné, že ukrajinský vyvážející výrobce v případě zrušení opatření začne v krátkodobém až střednědobém horizontu znovu vyvážet na trh Unie v množství působícím újmu a za dumpingové ceny.
3. Dumping - prozatímní přezkum - Ukrajina
3.1. Běžná hodnota
(77)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní v průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % objemu vývozu přezkoumávaného výrobku do Unie. Na tomto základě byl domácí prodej spolupracujícího ukrajinského výrobce shledán celkově reprezentativním.
(78)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(79)
U každého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, u něhož bylo zjištěno, že je totožný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, se zkoumalo, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(80)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to na základě zjištění podílu ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu.
(81)
V případech, kdy objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % z celkového objemu prodeje tohoto typu, a v případech, kdy vážená průměrná prodejní cena tohoto typu byla rovna výrobním nákladům nebo je přesahovala, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu uskutečněného v průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu, bez ohledu na to, zda šlo či nešlo o prodej ziskový.
(82)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období šetření v rámci prozatímního přezkumu.
(83)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, byla běžná hodnota vypočítána souladně s čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Běžná hodnota byla vypočítána tak, že se k výrobním nákladům ukrajinského výrobce v průběhu šetření přezkumu před pozbytím platnosti připočítaly vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady nabyté v běžném obchodním styku a vážený průměrný zisk ze ziskových typů výrobků.
3.2. Vývozní cena
(84)
Jelikož ukrajinský vyvážející výrobce prodával na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
3.3. Srovnání
(85)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
3.4. Dumpingové rozpětí
(86)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
4. Trvalá povaha změněných okolností - Ukrajina
(87)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také zkoumalo, zda lze změnu okolností přiměřeně považovat za změnu trvalé povahy.
4.1. Trvalá povaha změněných okolností
(88)
Ukrajinský výrobce provedl restrukturalizaci své organizace prodeje tak, že od prosince 2010 prodával veškerý svůj vývoz dotčeného výrobku do Unie přímo nezávislému odběrateli bez využití jakýchkoli společností ve spojení. Výpočet vývozních cen byl proto upraven s přihlédnutím k těmto novým okolnostem.
(89)
Tyto změny se považují za trvalé povahy, neboť úkoly, které v minulosti plnila společnost ve spojení, byly asi na jeden rok převedeny na ukrajinského výrobce. Nebyly zjištěny žádné indicie poukazující na možné budoucí změny prodejní struktury. V důsledku toho lze učinit závěr, že změna okolností má trvalou povahu.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(90)
Obdobný výrobek vyrábí v Unii přibližně 20-30 výrobců. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(91)
Roční produkce výrobního odvětví Unie byla odhadnuta na základě zjištění učiněných během šetření uvedeného v 1. bodě odůvodnění výše, které se týkalo dovozu žehlicích prken od společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co, čínského vyvážejícího výrobce žehlicích prken, a na základě údajů, které poskytli spolupracující výrobci v Unii. Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění nařízení Rady (EU) č. 1243/2010 o uložení antidumpingových opatření na dovoz výše zmíněného vyvážejícího výrobce, roční výrobu žehlicích prken v Unii v roce 2009 lze odhadovat na více než 5 milionů kusů. Proto, a jelikož nebyly k dispozici jiné informace, se považovalo za vhodné předpokládat, že celková roční výroba v Unii dosáhla 5 milionů kusů na začátku posuzovaného období současného přezkumu před pozbytím platnosti (2008). Vývoj objemu výroby v posuzovaném období byl stanoven na základě trendů objemu výroby spolupracujících výrobců v Unii. Takto zjištěný objem výroby v Unii dosáhl v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti úrovně přibližně 5,2 milionů kusů.
(92)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění výše, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii, kteří představují více než 40 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Tito výrobci zařazení do vzorku vyplnili dotazník.
(93)
Kromě toho zaslali základní informace o své výrobě a údaje o prodeji čtyři další výrobci v Unii.
(94)
Bylo zjištěno, že těchto sedm výrobců se z více než 55 % podílí na celkové výrobě obdobného výrobku v Unii.
(95)
Trh Unie se žehlicími prkny je charakterizován především malými a středními výrobci v řadě členských států včetně Německa, Itálie, Nizozemska, Polska, Portugalska, Španělska a Spojeného království.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
(96)
Protože na Ukrajině je pouze jeden vyvážející výrobce, spotřeba Unie a některé makroekonomické ukazatele jsou uvedeny ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla chráněna důvěrnost podle článku 19 základního nařízení
1. Spotřeba v Unii
(97)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, a objemu dovozu, jak je zachycen v databázi vytvořené podle čl. 14 odst. 6.
(98)
Pokud jde o objem dovozu z ČLR, údaje jediného spolupracujícího čínského vývozce nebylo možné použít k extrapolaci na celkový objem dovozu z ČLR, neboť představovaly jen velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Celkový objem dovozu proto musel být určen na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Jelikož příslušné kódy KN v Eurostatu zahrnují více výrobků, než jen dotčený výrobek, nebyly údaje Eurostatu považovány za vhodné pro určení objemu dovozu z ČLR. Vzhledem k velmi slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců a nedostatečné spolupráci nezávislých dovozců byla tudíž jediným spolehlivým statistickým zdrojem informací pro určení objemu dovozu databáze údajů vytvořená podle čl. 14 odst. 6. Jelikož však údaje o objemu dovozu v databázi 14.6 jsou zaznamenány jen v kg, bylo nutné převést tyto údaje na kusy (jednotky) s pomocí přepočítacího kurzu stanoveného pro dovoz z Ukrajiny v souběžně probíhajícím prozatímním přezkumu. Tento postup byl shledán rozumným, protože dovoz čínské spolupracující společnosti nebyl považován za reprezentativní a kromě toho, jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění výše, Ukrajina posloužila coby srovnatelná země při určení běžné hodnoty pro ČLR, a její údaje byly tudíž považovány za reprezentativní pro určení úrovně čínského dovozu.
(99)
V případě dovozu z Ukrajiny byly použity ověřené údaje oznámené ve vyplněném dotazníku v souběžném prozatímním přezkumu. Ačkoliv období prozatímního šetření bylo stanoveno od 1. dubna 2011 do 31. března 2012, a tudíž se netýkalo prvního čtvrtletí období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, bylo zjištěno, že informace jsou přesto vhodné pro určení objemu dovozu. Tyto informace byly ověřeny a bylo zjištěno, že jsou přesné a reprezentativní pro stanovení objemu dovozu z Ukrajiny během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(100)
Objemy prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie byly odhadnuty extrapolací podílu celkového objemu výroby a celkového objemu prodeje sedmi spolupracujících výrobců v Unii na celkovém odhadovaném objemu výroby výrobního odvětví Unie za každý rok posuzovaného období.
(101)
Na tomto základě klesla spotřeba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti o 11 %. Přesněji, domnělá poptávka klesla v letech 2008 a 2009 o 7 procentních bodů a poté se v letech 2009 a 2010 zvýšila o 9 procentních bodů. V průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti činila spotřeba Unie celkem 9 až 10 milionů kusů, což představuje pokles o 13 procentních bodů v porovnání s předchozím rokem.
Tabulka č. 1
Objem
(v tis. ks)
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl.(2011)
Spotřeba
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
Index
100
93
102
89
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6, odpovědi na dotazník
2. Dovoz z dotčených zemí
(102)
V původním šetření, které skončilo v roce 2007, byl dovoz z ČLR a Ukrajiny posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo zkoumáno, zda by souhrnné posouzení bylo vhodné i při tomto přezkumu před pozbytím platnosti.
(103)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí stanovené u dovozu z ČLR bylo vyšší než zanedbatelné (11,5 %), tak jak je stanoveno v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Pokud jde o dovoz z Ukrajiny, v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti nebyl konstatován žádný dumping ani pravděpodobnost opakovaného výskytu dumpingu. Z těchto důvodů by měl být dovoz z Ukrajiny posuzován odděleně od dovozu z Číny, protože kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení nejsou splněna.
3. Dovoz z ČLR
3.1. Objem a podíl na trhu
(104)
Jak je uvedeno v 98. bodě odůvodnění, vzhledem k velmi slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců byl celkový objem dovozu z ČLR stanoven na základě údajů v databázi 14.6 v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(105)
Z těchto údajů vyplývá, že dovoz dotčeného výrobku z ČLR v absolutních hodnotách klesl z [4 až 4,5 milionů kusů] v roce 2008 na [1,5 až 2,0 milionů kusů] v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což představovalo pokles o 59 % v průběhu posuzovaného období. Tento pokles byl zvláště výrazný mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy dovoz z ČLR poklesl z [3 až 3,5 milionů] v roce 2010 na [1,5 až 2,0 milionů kusů] v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. o 36 procentních bodů. Tento pokles se časově shoduje s opětovným zavedením antidumpingového cla pro společnost Since Hardware v prosinci 2010 (viz 64. bod odůvodnění výše).
(106)
I když podíl čínského dovozu na trhu v posuzovaném období klesl o 22 procentních bodů, podíl na trhu, který si ČLR udržovala během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. 15 %-20 %, byl nadále významný.
Tabulka č. 2
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb. pl. (2011)
Objem dovozu z ČLR, který podléhá opatřením (v tis. kusů)
4 000 - 4 500
3 000 - 3 500
3 000 - 3 500
1 500 - 2 000
Index
100
73
76
40
Dovoz z ČLR, který podléhá opatřením, a jeho podíl na trhu
40 % - 45 %
30 % - 35 %
30 % - 35 %
15 % - 20 %
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
3.2. Ceny a cenové podbízení
(107)
V důsledku velmi slabé spolupráce čínských vyvážejících výrobců musela být průměrná dovozní cena, co se týče dovozu z ČLR, stanovena na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, tj. na základě informací v databázi 14.6. Informace zaznamenané v této databázi byly přepočteny na cena/kus podle výše uvedené metodiky (viz 104. bod odůvodnění výše). Dovozní ceny zjištěné tímto způsobem se zvýšily ze 7,0 EUR/kus v roce 2008 na 8,2 EUR/kus v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. o 17 %.
Tabulka č. 3
Cena dovozu, který podléhá opatřením, v EUR/ks
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
ČLR
7,0
8,3
8,4
8,2
Index
100
119
121
117
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(108)
Za účelem určení cenového podbízení během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byly vážené průměrné prodejní ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu (tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů), srovnány s odpovídajícím váženým průměrem ceny dovozu, jak byly stanoveny výše v 107. bodě odůvodnění, na základě CIF a s příslušnými úpravami o cla.
(109)
Srovnání ukázalo, že při procentuálním vyjádření obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byl dovoz zboží z ČLR cenově podbízivý oproti cenám výrobního odvětví Unie téměř o 20 %.
4. Dovoz z Ukrajiny
(110)
Jak je uvedeno výše v 99. bodě odůvodnění, objem a ceny dovozu z Ukrajiny byly stanoveny na základě ověřené odpovědi na dotazník, který vyplnil ukrajinský vyvážející výrobce v rámci souběžně probíhajícího prozatímního přezkumu.
(111)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z Ukrajiny během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíly na trhu.
Tabulka č. 4
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Objem dovozu z Ukrajiny, který podléhá opatřením (v tis. kusů
700-900
800-1 000
900-1 100
900-1 100
Index
100
104
128
124
Podíl dovozu z Ukrajiny, který podléhá opatřením, na trhu
6 % - 9 %
7 % - 10 %
8 % - 11 %
9 % - 12 %
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník.
(112)
Dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny vzrostl v letech 2008 až 2011 o 24 %. Ukrajině se podařilo zvýšit svůj dovoz, a to zejména díky vyššímu antidumpingovému clu na dovoz žehlicích prken pocházejících z ČLR. Navíc k tomu přispěla změna antidumpingového cla pro Ukrajinu v červenci 2010 z 9,9 % na 7,7 %, a díky tomu se dovoz z Ukrajiny stal na trhu Unie více konkurenceschopný.
(113)
V následující tabulce je znázorněn vývoj průměrných cen dovozu z Ukrajiny, cena CIF s dodáním na hranice Unie, u dovozu, na který se vztahovala opatření.
Tabulka č. 5
Cena dovozu, který podléhá opatřením, v EUR/ks
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Ukrajina
8 - 10
9 - 11
10 - 12
9 - 11
Index
100
110 - 115
115 - 120
110 - 115
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník.
(114)
Jak vyplývá z tabulky č. 5 výše, průměrná dovozní cena vzrostla během posuzovaného období o 10 % - 15 % a dosáhla téměř úrovně cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
5. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(115)
Objem dovozu z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření, byl stanoven na základě údajů v databázi podle čl. 14 odst. 6 převedených na kusy podle stejné metodiky, jaká se použila pro stanovení objemu dovozu z ČLR, jak je popsáno v 98. bodě odůvodnění výše. Bylo to považováno za přiměřené, jelikož příslušné kódy KN v Eurostatu zahrnují i jiné výrobky než jen dotčený výrobek, a proto nebyly shledány vhodnými pro určení objemu dovozu z dalších třetích zemí.
(116)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z dalších třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 6
Objem dovozu z dalších třetích zemí v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Turecko
300-500
500-700
700-900
800-1 000
Index
100
160-170
215-225
225-235
Ostatní třetí země
400-600
600-800
900-1 100
700-900
Index
100
130-140
190-200
150-160
Celkem ze všech dalších zemí
700-1 100
1 100-1 500
1 600-2 000
1 500-1 900
Index
100
140-150
200-210
180-190
Podíl dovozu z dalších třetích zemí na trhu
5 % - 10 %
10 % - 15 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Ceny dovozu ze všech dalších zemí (EUR/kus)
7,7
8,1
8,2
9,0
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(117)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období celkově zvýšil. V letech 2008 až 2010 se dokonce zdvojnásobil, ale mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti klesal. Na tomto základě se objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období značně zvýšil a dosáhl 1,5 - 1,9 milionů kusů v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což se projevilo v podílu na trhu ve výši přibližně 15 % - 20 % během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Většina tohoto dovozu pochází z Turecka, odkud dovoz vzrostl z 0,3 - 0,5 milionů kusů v roce 2008 na 0,8 - 1,0 milionů kusů v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(118)
Průměrná cena dovozu z dalších třetích zemí (na které se nevztahovala opatření) vzrostla ze 7,7 EUR/kus v roce 2008 na 9,0 EUR/kus během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což představuje zvýšení o 17 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(119)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(120)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(121)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii, a to podle odhadu na základě informací shromážděných od výrobců, kteří se přihlásili.
-
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla provedena na základě informací, které poskytli tři výrobci v Unii zařazení do vzorku.
6.1. Makroekonomické ukazatele
a) Výroba
(122)
Jak se uvádí v 91. bodě odůvodnění, celková výroba v Unii byla odhadnuta. Na tomto základě se výroba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti zvýšila o 4 %. Konkrétněji řečeno, mezi rokem 2008 a 2009 klesla o 2 %, ale mezi rokem 2009 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti vzrostla o 6 procentních bodů na přibližně 5,2 milionů kusů.
Tabulka č. 7
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Výroba
5 000
4 887
5 072
5 194
Index
100
98
101
104
Zdroj: odpovědi na dotazník
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(123)
Výrobní kapacita byla odhadnuta podle podílu celkového objemu výroby a celkové kapacity sedmi spolupracujících výrobců v Unii za každý rok posuzovaného období na celkové výrobě výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno výše v 122. bodě odůvodnění.
(124)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 17 %. Tento růst je však spojen pouze s jedním výrobcem v Unii, zatímco ostatním spolupracujícím výrobcům v Unii se v posuzovaném období kapacita nezměnila. Ze závěrů šetření vyplývá, že někteří nespolupracující výrobci v Unii zřejmě zavřeli své výrobní provozy a tím se celková výrobní kapacita v Unii v posuzovaném období snížila, což se však nepromítlo do tabulky č. 8. Šetření rovněž odhalilo skutečnost, že výrobní odvětví Unie vyrábí i jiné výrobky než dotčený výrobek (např. sušičky) částečně na stejných výrobních linkách. Šetření dále odhalilo, že výrobci v Unii mohou snadno přecházet z výroby dotčeného výrobku na jiné výrobky. Proto nebylo možné přesně stanovit výrobní kapacitu dotčeného výrobku.
(125)
Využití kapacity v roce 2008 bylo 66 % a v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti mírně kleslo na 58 %. Jak je uvedeno v předchozím bodě odůvodnění, celkovou výrobní kapacitu v Unii nebylo možné spolehlivě stanovit. Jelikož se využití kapacity stanoví na základě celkové kapacity, ani v tomto případě nelze tento ukazatel považovat za významný ukazatel újmy.
Tabulka č. 8
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Výrobní kapacita
7 592
7 962
8 375
8 906
Index
100
105
110
117
Využití kapacity
66 %
61 %
61 %
58 %
Index
100
93
92
89
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Objem prodeje
(126)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie byl stanoven tak, jak je popsáno v 100. bodě odůvodnění výše. Objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie tedy vzrostl o 10 % mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Tento nárůst byl obzvláště výrazný mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy objem prodeje stoupl o 7 procentních bodů. Časově se to shoduje s poklesem dovozu z ČLR, který nastal v důsledku uložení antidumpingového cla společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabulka č. 9
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Prodej nezávislým odběratelům v Unii
4 300 - 4 500
4 300 - 4 500
4 500 - 4 700
4 800 - 5 000
Index
100
99
103
110
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Podíl na trhu
(127)
Během posuzovaného období získalo výrobní odvětví Unie znovu podíl na trhu, který se v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti zvýšil ze 40 % - 45 % v roce 2008 na 50 % - 55 %, tj. o 24 %. Toto zvýšení je hlavně důsledkem nižší spotřeby a nižšího objemu čínského dovozu, ale také souběžného zvýšení objemu prodeje výrobního odvětví Unie.
Tabulka č. 10
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Podíl výrobců z Unie na trhu
40 % - 45%
45 % - 50 %
40 % - 45 %
50 % - 55 %
Index
100
107
101
124
Zdroj: odpovědi na dotazník a databáze podle čl. 14 odst. 6
e) Růst
(128)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti spotřeba v Unii klesla. Současně s tím vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie o 10 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zvýšil o 24 %. Stejně tak se ve stejném období zvýšila produkce výrobního odvětví Unie o 4 %, investice se více než zdvojnásobily (141. bod odůvodnění níže) a zaměstnanost stoupla o 10 % (129. bod odůvodnění níže). Lze tudíž vyvodit závěr, že výrobní odvětví Unie zaznamenalo v posuzovaném období určitý růst.
f) Zaměstnanost
(129)
Zaměstnanost a její vývoj v celém výrobním odvětví Unie byly odhadnuty pomocí extrapolace dostupných údajů o spolupracujících výrobcích v Unii. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti vykazuje úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie růst o 10 % souladně s nárůstem prodeje.
Tabulka č. 11
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Zaměstnanost u obdobného výrobku
655
672
736
722
Index
100
102
112
110
Zdroj: odpovědi na dotazník
g) Produktivita
(130)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v kusech) na zaměstnance a rok klesla v průběhu posuzovaného období o 6 %. Souvisí to s tím, že výroba vzrostla v menším rozsahu než zaměstnanost.
Tabulka č. 12
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Produktivita (v tis. kusů na zaměstnance)
7,6
7,3
6,9
7,2
Index
100
95
90
94
Zdroj: odpovědi na dotazník
h) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(131)
Zjištěné dumpingové rozpětí je podstatně vyšší než nepatrné. Pokud jde o dopad rozsahu skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie, zejména s ohledem na objem a ceny dovozu z ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný.
(132)
Pokud jde o účinky dřívějšího dumpingu, přestože výše posuzované ukazatele svědčí o určitém zlepšení, na druhé straně rovněž dokazují, že výrobní odvětví Unie je stále nestabilní a citlivé.
6.2. Mikroekonomické ukazatele
a) Ceny a další faktory, které ovlivňují ceny
(133)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaná nezávislým odběratelům v Unii se vyvíjela tak, jak je znázorněno v následující tabulce. Průměrné ceny zůstaly během posuzovaného období poměrně stabilní, ale během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti mírně stoupaly. Jak je uvedeno výše, tento nárůst se časově shodoval s uložením antidumpingových opatření vůči společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabulka č. 13
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Jednotková cena na trhu Unie (EUR/kus)
10,9
10,7
10,9
11,2
Index
100
98
100
103
Jednotkové výrobní náklady (EUR/kus)
10,9
10,5
11,0
11,4
Index
100
96
101
105
Zdroj: odpovědi na dotazník
(134)
Prodejní ceny kopírují cenové trendy hlavních surovin (tj. oceli). Prodejní ceny a náklady zůstaly v posuzovaném období poměrně stabilní, i když náklady vzrostly o něco více než prodejní ceny, což mělo nepříznivý dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Výrobní odvětví Unie však nebylo schopno zvýšit své ceny na udržitelnou úroveň a bylo nuceno přizpůsobit ceny levnému čínskému dovozu, aby v časech klesající spotřeby znovu získalo podíl na trhu.
b) Mzdové náklady
(135)
Průměrné mzdy byly během posuzovaného období stabilní, zatímco jednotkové výrobní náklady stouply o 3 % (viz tabulka č. 13 výše).
Tabulka č. 14
v EUR na zaměstnance
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Průměrná mzda
20 669
19 377
19 885
20 523
Index
100
94
96
99
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Zásoby
(136)
Objem zásob se v průběhu posuzovaného období zvýšil. Úroveň zásob byla během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti o 56 % vyšší ve srovnání s jejich úrovní v roce 2008.
Tabulka č. 15
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Konečný stav zásob
94
137
184
146
Index
100
147
197
156
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Ziskovost a návratnost investic
(137)
Výrobní odvětví Unie dokázalo mírně zvýšit svou ziskovost mezi rokem 2008, kdy bylo na prahu rentability, a rokem 2009, kdy se jeho ziskovost zvedla na 2 %. Ziskovost však opět klesla v roce 2010 a ještě více v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy vykazovala - 1,7 %. V posuzovaném období poklesla ziskovost celkově téměř o 2 %. Jak je uvedeno v 134. bodě odůvodnění, bylo to hlavně díky skutečnosti, že výrobní odvětví Unie nebylo schopné zvýšit své prodejní ceny souladně s růstem nákladů, protože bylo nuceno se přizpůsobit nízkým cenám čínského dovozu, když chtělo znovu získat svůj podíl na trhu.
(138)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala vývoj ziskovosti. Mezi roky 2008 a 2009 rostla a od roku 2009 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti klesala. V důsledku vyšších investic byl pokles návratnosti investic strmější než pokles úrovně ziskovosti, jak je popsáno ve 141. bodě odůvodnění.
Tabulka č. 16
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Ziskovost
(% čistého prodeje)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Index
100
102
99
98
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Index
100
200
84
22
Zdroj: odpovědi na dotazník
e) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(139)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, vyjádřená jako procento obratu obdobného výrobku, se zlepšoval tak, jak se zvyšovala ziskovost od nulové úrovně v roce 2008 do 5 % v roce 2009. V roce 2010 klesl na 3 % a během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byl záporný.
Tabulka č. 17
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Peněžní tok (% obratu)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Zdroj: odpovědi na dotazník
(140)
Neexistují žádné zvláštní známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu.
f) Investice
(141)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti více než zdvojnásobily. Prudce se zvyšovaly v letech 2008 a 2009. Nárůst investic lze vysvětlit restrukturalizačním úsilím výrobního odvětví Unie, které investovalo do svých výrobních postupů s cílem zvýšit svou konkurenceschopnost. Mezi lety 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti došlo k poklesu, zatímco úroveň investic zůstala ve srovnání s rokem 2008 výrazně vyšší.
Tabulka č. 18
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Čisté investice (v tis. EUR)
239
504
1 046
569
Index
100
211
438
239
Zdroj: odpovědi na dotazník
7. Závěr týkající se újmy
(142)
Z analýzy makroekonomických ukazatelů vyplynuly určité známky zlepšení, zvláště pokud jde o výrobu, objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období. Současně poklesly některé důležité mikroekonomické ukazatele, jako je ziskovost a návratnost investic. Prodejní ceny přes svůj mírný růst nemohly dosáhnout udržitelné úrovně a vyrovnat zvýšení výrobních nákladů. Lze to vysvětlit zejména tím, že podíl čínského dovozu na trhu zůstal po celé posuzované období na vysoké úrovni a jeho nízkým cenám se výrobní odvětví Unie muselo přizpůsobovat, aby si zachovalo podíl na trhu.
(143)
Opatření vůči ČLR tak pouze částečně pomohla výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy.
(144)
Podle výše uvedené analýzy se situace výrobního odvětví Unie zlepšila a nedocházelo k žádné podstatné újmě. Navzdory zjevným pozitivním trendům a významnému úsilí o restrukturalizaci je však výrobní odvětví Unie i nadále v nejistém a zranitelném stavu.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(145)
Jak je uvedeno v 51. až 52. bodě odůvodnění, vzhledem ke slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců se analýza čínského domácího trhu a vývozu z ČLR do jiných třetích zemí musela spolehnout na dostupné informace, tj. veřejně přístupné informace zveřejněné v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti z června 2010, který prováděla americká komise pro mezinárodní obchod (dále jen „americký přezkum před skončením platnosti“).
(146)
V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v nejisté a zranitelné situaci, neboť bylo nadále vystaveno škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(147)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma se znovu objeví, pokud by opatření zanikla.
2. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(148)
Jak bylo uvedeno výše, pokud by opatření pozbyla platnosti, dovoz z ČLR by byl nadále dumpingový. Bez opatření by se objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR velmi pravděpodobně zvýšil v cenách, které by se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Šetřením bylo zjištěno, že hlavní zákazníci výrobního odvětví Unie jsou maloobchodníci, tj. velké supermarkety, které mají silnou vyjednávací pozici a budou stále více odebírat žehlicí prkna z ČLR, která budou na trh přicházet za velmi nízké dumpingové ceny. Pravděpodobně bude sílit cenový tlak na výrobní odvětví Unie, které tedy bude nuceno snižovat své ceny s katastrofálním vlivem na jeho ziskovost, která již tak byla negativní v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(149)
V nejisté a zranitelné situaci výrobního odvětví Unie by vyšší objem a cenové dopady dumpingového dovozu z ČLR měly za následek velkou finanční ztrátu a snížení podílu na trhu.
(150)
Chování čínského vývozce Since Hardware (Guangzhou) Co, který v minulosti těžil z 0 % celní sazby, lze považovat za silný náznak pravděpodobného chování čínských vývozců v případě, že by clo bylo zrušeno. Připomíná se, že společnost Since Hardware (Guangzhou) Co, jež v minulosti těžila z 0 % cla (od dubna 2007 do prosince 2010), významně zvýšila svůj vývoz do Unie za výrazně dumpingové ceny, které se v tomto období podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Jak již bylo řečeno, antidumpingové šetření týkající se této společnosti mělo za následek uložení konečného antidumpingového cla ve výši 35,8 %. Toto šetření rovněž dospělo k závěru, že objem dovozu této společnosti během období šetření v rámci tohoto šetření (2009) se zdvojnásobil ve srovnání s dovozem stejné společnosti během období šetření v rámci původního šetření ukončeného v roce 2007 (2005). Šetření, pokud jde o společnost Since Hardware (Guangzhou) Co, dospělo k závěru, že v důsledku toho výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
(151)
Kromě toho bylo šetřením zjištěno, že již před zahájením stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti se čínští vyvážející výrobci obrátili na potenciální zákazníky v Unii s cenovými nabídkami výrazně nižšími, než jsou prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Svědčí to o velké pravděpodobnosti, že se čínští vyvážející výrobci vynasnaží vstoupit na trh Unie se zvýšeným objemem zboží snížením jejich současné cenové úrovně, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3. Přitažlivost trhu Unie, stávající opatření v dalších třetích zemích a nevyužitá kapacita
(152)
Jak je uvedeno výše v 55. až 57. bodě odůvodnění, čínské odvětví žehlicích prken je silně orientováno na vývoz a dokonce i po uložení opatření zůstává Unie jeho největším a nejpřitažlivějším odbytištěm.
(153)
Pro čínské vyvážející výrobce jsou USA druhým největším vývozním trhem. Nicméně přístup na americký trh zůstává omezený kvůli silným antidumpingovým opatřením, jež byla prodloužena do roku 2015. Tím se posiluje pravděpodobnost, že pokud by opatření nebyla zachována, dovoz z ČLR by ve vyšších objemech směřoval na trh Unie.
(154)
Podle informací, které Komise získala z amerického přezkumu před skončením platnosti, ČLR disponuje potenciálně velkými nevyužitými kapacitami a další kapacitu lze snadno zvýšit v případě zrušení antidumpingových cel, neboť výroba žehlicích prken v ČLR je náročná na lidskou práci a zvýšení produkce nevyžaduje ani velké investice ani specifické dovednosti. Proto byl na základě dostupných informací učiněn závěr, že v ČLR existuje přinejmenším potenciálně vysoká nevyužitá kapacita, která by se dala přesměrovat na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
4. Další faktory
4.1. Nedumpingový dovoz z ČLR
(155)
Jak bylo uvedeno výše, během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti nebyl zjištěn dumping u jediného spolupracujícího čínského vývozce, který má individuální clo ve výši 22,7 %. Protože však dovoz této společnosti představoval pouze mizivou část celkového objemu čínského dovozu, nemohl být považován za významný a nedalo se předpokládat, že přispěl k nejisté situaci výrobního odvětví Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(156)
Bylo rovněž zjištěno, že dovoz této společnosti se cenově nepodbízel proti cenám výrobního odvětví Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
4.2. Dovoz z Ukrajiny
(157)
Jak je uvedeno výše, dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny vzrostl o 24 %. To mělo za následek mírný nárůst odpovídajícího podílu na trhu během posuzovaného období.
(158)
Průměrná cena dovozu však od roku 2008 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti vzrostla o 14 % a dosáhla stejné cenové úrovně, jakou si účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(159)
Nejistou situaci výrobního odvětví Unie proto nelze vysvětlovat dovozem žehlicích prken z Ukrajiny. Stejně tak není pravděpodobné, že by dovoz z Ukrajiny přispěl k obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4.3. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(160)
Objem dovozu z dalších třetích zemí nepodléhajících opatřením během posuzovaného období rostl, i když mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti došlo k mírnému poklesu. Toto zvýšení objemu dovozu se také promítlo do růstu podílu na trhu ve stejném období, a to z 5 % - 10 % na 15 % - 20 %.
(161)
Ačkoli cenová úroveň dovozu z dalších třetích zemí byla nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie, byla vyšší než průměrná cena dovozu z ČLR, kterou zjistilo toto šetření.
(162)
Navzdory tomu, co bylo uvedeno výše, se bude čínský dovoz pravděpodobně výrazně zvyšovat za dumpingové ceny a bude se cenově podbízet oproti cenám výrobního odvětví Unie. Jak se totiž šetřením ukázalo, průměrné ceny dovozu z ČLR bez antidumpingového cla byly přibližně o 20 % nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Proto lze očekávat, že čínský dovoz bude přicházet na trh Unie s nižšími cenami, než je průměrná cena dovozu z dalších třetích zemí, pokud by platnost opatření skončila, jak se již stalo v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Proto byl učiněn závěr, že dovoz ze třetích zemí má sice určitý vliv na situaci ve výrobním odvětví Unie, ale nemůže vyvrátit závěr o pravděpodobnosti opětovného výskytu škodlivého dumpingu ze strany čínského dovozu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4.4. Pokles spotřeby
(163)
Je třeba poznamenat, že zdánlivý pokles spotřeby mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti je dán především statistickým efektem poklesu dovozu způsobeným uloženými antidumpingovými opatřeními vůči společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co. Ve stejném období se totiž výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit objem prodeje a podíl na trhu. Pokles spotřeby proto nemohl mít vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
5. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(164)
Šetření stanovilo pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(165)
S ohledem na úroveň dumpingu, který čínští vyvážející výrobci stále uplatňují, přitažlivost trhu Unie, dřívější chování čínského vyvážejícího výrobce Since Hardware (Guangzhou) Co, které bylo prokázáno v šetření, jež skončilo v prosinci 2010, možnost čínských výrobců snadno zvýšit kapacitu v případě vyšší poptávky, silnou orientaci čínských výrobců na vývoz a na jejich agresivní cenovou strategii, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, výrobní odvětví Unie by čelilo nárůstu dumpingového čínského dovozu, který by se silně cenově podbízel ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie. V takovém případě lze očekávat, že se zhorší nejen již tak složitá situace výrobního odvětví Unie, pokud jde o ziskovost, ale za své vezmou pravděpodobně i některá nedávná zlepšení celkové výkonnosti výrobního odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(166)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz žehlicích prken pocházejících z Číny na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení různých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(167)
Stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti. Je proto možné posoudit jakékoli nežádoucí negativní dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(168)
Je třeba poznamenat, že se navrhuje ukončit antidumpingové řízení týkající se dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny, což povede k lepšímu přístupu dovozu ze třetích zemí bez omezení na trh Unie.
(169)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie zachovat opatření proti dovozu z ČLR.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(170)
Výrobní odvětví Unie prokázalo svou životaschopnost. Potvrdil to pozitivní vývoj jeho hospodářské situace, který byl zaznamenán v průběhu posuzovaného období částečně díky jeho snahám o větší konkurenceschopnost a zavedeným opatřením. Lze rozumně předpokládat, že budou-li opatření zachována, bude z nich mít výrobní odvětví Unie i nadále prospěch. Pokud by opatření proti dovozu z ČLR nebyla zachována, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie utrpí podstatnou újmu v důsledku značného objemu dumpingového dovozu z ČLR, což by způsobilo vážné zhoršení jeho finanční situace vzhledem k rozpětí cenového podbízení zjištěnému během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Již dnes negativní míra ziskovosti, návratnosti investic a zásob bude dále klesat a v konečném důsledku povede pravděpodobně k zániku výrobního odvětví Unie.
(171)
Vyvozuje se proto závěr, že zachování antidumpingových opatření vůči ČLR by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dalších stran
(172)
Ani jeden z 15 oslovených dovozců/obchodníků nespolupracoval. V průběhu šetření se nepřihlásila žádná další potenciálně zainteresovaná strana. Neexistují žádné důkazy o tom, že by platná opatření měla významný vliv na dovozce či spotřebitele dotčeného výrobku. V této souvislosti je možné přiměřeně předpokládat, že hlavní odběratelé, tj. velké obchodní domy, dokáží přenést zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel na konečné spotřebitele, aniž by to mělo výrazný dopad na vnímání spotřebitelů.
4. Závěry týkající se zájmu Unie
(173)
Z tohoto důvodu je možné dojít k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody, z nichž by jednoznačně vyplývalo, že zachování opatření vůči ČLR by bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(174)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření, která byla uložena na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a zrušit platná opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim také poskytnuta lhůta na vyjádření.
(175)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky měla být zachována a antidumpingové clo vztahující se na dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny by mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken, opěrných či samostatně stojících, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základních součástí, tj. podpěr, desek a ramp na žehličku, pocházejících z Čínské lidové republiky, kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00 (kódy TARIC 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 and 8516900051).
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
Všechny ostatní společnosti
42,3
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny se ukončuje a antidumpingová opatření uložená vůči Ukrajině nařízením (ES) č. 452/2007 se zrušují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. července 2013.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 695/2013 DO CONSELHO
de 15 de julho de 2013
que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de tábuas de engomar originárias da República Popular da China, e que revoga as medidas anti-dumping sobre as importações de tábuas de engomar originárias da Ucrânia, na sequência de um reexame da caducidade nos termos do artigo 11.o, n.o 2, e de um reexame intercalar parcial nos termos do artigo 11.o, n.o 3, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 9.o, n.o 4, e o artigo 11.o, n.os 2, 3 e 6,
Tendo em conta a proposta apresentada pela Comissão Europeia após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Medidas em vigor
(1)
Pelo Regulamento (CE) n.o 452/2007 (2), o Conselho instituiu direitos anti-dumping definitivos, oscilando entre 9,9 % e 38,1 % sobre as importações de tábuas de engomar originárias da República Popular da China («RPC» ou «China») e da Ucrânia; pelo Regulamento (UE) n.o 1243/2010 (3), o Conselho instituiu um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de tábuas de engomar da empresa Since Hardware (Guangzhou) Co, um produtor-exportador chinês de tábuas de engomar, na sequência de um novo inquérito nos termos do artigo 5.o do regulamento de base («inquéritos iniciais»)
(2)
Pelo Regulamento de Execução (UE) n.o 270/2010 (4), o Conselho instituiu um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de tábuas de engomar da empresa Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., um produtor-exportador chinês de tábuas de engomar.
(3)
Pelo Regulamento de Execução (UE) n.o 580/2010 (5), o Conselho alterou para 7 % o direito anti-dumping definitivo em vigor, no que respeita às importações de tábuas de engomar originárias da Ucrânia, na sequência de um reexame intercalar parcial, limitado no seu âmbito ao exame do dumping, em conformidade com o artigo 11.o, n.o 3, do regulamento de base.
(4)
Pelo Regulamento de Execução (UE) n.o 77/2010 (6), o Conselho instituiu um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de tábuas de engomar da empresa Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co, um produtor-exportador chinês de tábuas de engomar, na sequência de um reexame relativo a um novo exportador nos termos do artigo 11.o, n.o 4, do regulamento de base.
(5)
Pelo Regulamento de Execução (UE) n.o 805/2010 (7), o Conselho voltou a instituir um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de tábuas de engomar da empresa Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan, um produtor-exportador chinês de tábuas de engomar, enquanto medida para dar cumprimento ao acórdão do Tribunal de Justiça no processo C-141/08 P (8).
(6)
Pelo Regulamento de Execução (UE) n.o 987/2012 (9), o Conselho voltou a instituir um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de tábuas de engomar originárias da República Popular da China, fabricadas pela empresa Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, enquanto medida para dar cumprimento ao acórdão do Tribunal de Justiça no processo T-274/07 (10).
(7)
Os inquéritos acima mencionados são a seguir também referidos como «inquéritos anteriores».
2. Pedidos de reexame
2.1. Reexame da caducidade das medidas anti-dumping em vigor contra a Ucrânia e a RPC
(8)
Na sequência da publicação de um aviso de caducidade iminente (11) das medidas anti-dumping em vigor, a Comissão recebeu, em 25 de janeiro de 2012, um pedido de início de um reexame da caducidade dessas medidas, ao abrigo do artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base.
(9)
O pedido foi apresentado por três produtores da União que representam uma parte importante, neste caso mais de 40 %, da produção da União de tábuas de engomar («requerentes do reexame da caducidade»).
(10)
O pedido de reexame da caducidade dizia respeito a todos os países atualmente abrangidos pelas medidas em vigor, ou seja, a RPC e a Ucrânia, e baseava-se no facto de a caducidade das medidas ir conduzir provavelmente a uma continuação do dumping e do prejuízo para a indústria da União.
(11)
Tendo determinado, após consulta do Comité Consultivo, que existiam elementos de prova suficientes para dar início a um reexame da caducidade, a Comissão anunciou, em 25 de abril de 2012, por aviso de início publicado no Jornal Oficial da União Europeia (12) («aviso de início do reexame da caducidade»), o início de um reexame da caducidade nos termos do artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base.
2.2. Reexame intercalar parcial das medidas anti-dumping em vigor contra a Ucrânia, no que respeita ao único produtor-exportador da Ucrânia
(12)
Em 17 de março de 2012, a Comissão recebeu um pedido para dar início a um reexame intercalar parcial, limitado no seu âmbito ao exame do dumping, em conformidade com o artigo 11.o, n.o 3, do regulamento de base. O pedido foi apresentado pela empresa Eurogold Industries Ltd., o único produtor-exportador do produto em causa da Ucrânia («requerente do reexame intercalar»).
(13)
Segundo o requerente do reexame intercalar, as circunstâncias que serviram de base à instituição das medidas alteraram-se, sendo estas alterações de caráter duradouro. Com base nessas alterações, alegou-se que as medidas anti-dumping em vigor tinham deixado de ser necessárias para compensar o dumping.
(14)
Tendo determinado, após consulta do Comité Consultivo, que existiam elementos de prova suficientes para justificar o início de um reexame intercalar parcial, a Comissão deu início a esse reexame em 12 de junho de 2012 (13) («aviso de início de reexame intercalar»).
3. Inquérito
3.1. Reexame da caducidade
a) Período de inquérito e período considerado no inquérito de reexame da caducidade
(15)
O inquérito sobre o dumping e o prejuízo no âmbito do reexame da caducidade abrangeu o período compreendido entre 1 de janeiro de 2011 e 31 de dezembro de 2011 («período de inquérito do reexame da caducidade» ou «PIRC»). O exame das tendências no âmbito da análise do prejuízo abrangeu o período compreendido entre janeiro de 2008 e o final do período do PIRC («período considerado»).
b) Partes abrangidas pelo inquérito e pela amostragem
(16)
A Comissão informou oficialmente do início do reexame da caducidade os requerentes, os outros produtores conhecidos da União, os produtores-exportadores, os importadores e os utilizadores na União conhecidos como interessados e respetivas associações, bem como os representantes dos países de exportação em causa. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem as suas observações por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início do reexame da caducidade. Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que a solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
(17)
Tendo em conta o número aparentemente elevado de produtores-exportadores chineses e de produtores da União, o aviso de início do reexame da caducidade previa o recurso à amostragem, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base.
(18)
Para que a Comissão pudesse decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar uma amostra representativa, os produtores-exportadores chineses foram convidados a dar-se a conhecer à Comissão e a fornecer as informações especificadas no aviso de início do reexame da caducidade. Apenas dois produtores-exportadores da RPC se deram a conhecer e facultaram à Comissão as informações solicitadas no aviso de início do reexame da caducidade. Assim, a amostragem não foi considerada necessária.
(19)
O único produtor-exportador ucraniano colaborou no reexame intercalar parcial paralelo e solicitou que os dados verificados e recolhidos no contexto do reexame intercalar fossem utilizados para efeitos do presente reexame da caducidade (ver considerando 31).
(20)
No aviso de início do reexame da caducidade, a Comissão anunciou que tinha selecionado provisoriamente uma amostra de produtores da União. Essa amostra era constituída por três empresas, do total estimado de 20-30 produtores da União conhecidos como produtores do produto similar antes do início do inquérito. As três empresas incluídas na amostra foram selecionadas com base no seu volume de vendas e de produção do produto similar em 2011, bem como na sua localização geográfica na União. A amostra representava mais de 40 % da produção e das vendas totais estimadas da União durante o PIRC, sendo, por conseguinte, considerada representativa. As partes interessadas foram convidadas a consultar o dossiê e a apresentar as suas observações quanto à adequação desta escolha no prazo de 15 dias a contar da data de publicação do aviso de início. Nenhuma das partes interessadas apresentou observações sobre a amostra proposta.
(21)
Não se deram a conhecer e não colaboraram no inquérito de reexame da caducidade quaisquer importadores independentes na União.
c) Questionários e verificação
(22)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para determinar a probabilidade de continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo resultante, e o interesse da União.
(23)
Foram enviados questionários a ambos os produtores-exportadores chineses que se deram a conhecer no exercício de amostragem. Apenas um desses produtores-exportadores chineses colaborou no inquérito e facultou uma resposta ao questionário.
(24)
Foram recebidas respostas ao questionário de três produtores da União incluídos na amostra. Além disso, quatro produtores da União colaborantes forneceram dados gerais para a análise do prejuízo.
(25)
Foram realizadas visitas de verificação às instalações das seguintes empresas:
-
RPC
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, Guangdong, RPC
-
Brabantia S&S, Hong Kong
-
Produtores da União
-
Colombo New Scal SpA, Itália
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Polónia
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Reino Unido
(26)
Tendo em conta a necessidade de determinar um valor normal para os produtores-exportadores da RPC aos quais não foi concedido o TEM nos inquéritos iniciais, foi efetuada uma visita de verificação às instalações da seguinte empresa, com o objetivo de estabelecer o valor normal com base em dados referentes a um país análogo:
-
Ucrânia
-
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ucrânia
d) Divulgação
(27)
Todas as partes interessadas foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais a Comissão tencionava recomendar a instituição de um direito anti-dumping definitivo sobre as importações do produto em causa originário da RPC e encerrar o inquérito relativo às medidas anti-dumping aplicáveis às importações do produto em causa originário da Ucrânia. Na sequência desta divulgação, foi-lhes igualmente concedido um prazo para apresentarem observações. Não foram recebidas quaisquer observações.
3.2. Reexame intercalar parcial
a) Período de inquérito do inquérito de reexame intercalar
(28)
O período de inquérito para o reexame intercalar parcial nos termos do artigo 11.o, n.o 3, do regulamento de base, relativo às importações originárias da Ucrânia abrangeu o período compreendido entre 1 de abril de 2011 e 31 de março de 2012 («período de inquérito do reexame intercalar»). Um período de inquérito menos recente, como o utilizado para o reexame da caducidade, não teria sido coerente com os requisitos do artigo 6.o, n.o 1, do regulamento de base. Além disso, utilizou-se um período de inquérito similar num processo paralelo de reembolso.
b) Partes abrangidas pelo inquérito
(29)
A Comissão informou oficialmente do início do reexame intercalar parcial o requerente do reexame intercalar, bem como os representantes do país de exportação em causa. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem as suas observações por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início do reexame intercalar. Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que a solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
c) Questionários e verificação
(30)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para determinar o dumping do requerente do reexame intercalar e a necessidade de manter as medidas instituídas.
(31)
O requerente do reexame intercalar foi responsável por todas as importações do produto em causa provenientes da Ucrânia. Foi enviado um questionário a essa empresa, tendo esta colaborado e facultado uma resposta ao questionário. Foi efetuada uma visita de verificação às seguintes instalações:
-
Ucrânia
-
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ucrânia
d) Divulgação
(32)
Todas as partes interessadas foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais a Comissão pretendia encerrar o inquérito relativo às medidas anti-dumping aplicáveis às importações do produto em causa originário da Ucrânia. Na sequência desta divulgação, foi-lhes igualmente concedido um período para apresentarem observações. Não foram recebidas quaisquer observações.
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
(33)
O produto objeto do reexame da caducidade e do reexame intercalar parcial é o produto abrangido pelo Regulamento (CE) n.o 452/2007 do Conselho e pelo Regulamento de Execução (UE) n.o 1243/2010 do Conselho, nomeadamente, tábuas de engomar, com ou sem pernas, dotadas ou não de superfície com função absorção de vapor e/ou de superfície com função aquecimento e/ou com função sopro, incluindo braços passa-mangas, e suas partes essenciais, ou seja, as pernas, a superfície e o suporte para o ferro de engomar, originárias da República Popular da China e da Ucrânia («produto em causa»), atualmente classificadas nos códigos NC ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 e ex 8516 90 00.
(34)
Os atuais inquéritos de reexame confirmaram que, tal como nos inquéritos iniciais, o produto em causa e as tábuas de engomar produzidas e vendidas nos mercados internos dos países em causa, as tábuas de engomar produzidas e vendidas pela indústria da União no mercado da União, e as produzidas e vendidas no mercado do país análogo da Ucrânia têm as mesmas características físicas e técnicas de base e as mesmas utilizações de base.
(35)
Por conseguinte, estes produtos são considerados produtos similares na aceção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
C. DUMPING, PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO E/OU REICIDÊNCIA DO DUMPING E CARÁTER DURADOURO DAS CIRCUNSTÂNCIAS ALTERADAS
1. Dumping - reexame da caducidade - RPC
1.1. Observações gerais
(36)
Como acima referido, apenas um produtor-exportador chinês colaborou no inquérito, representando apenas uma parte negligenciável das exportações chinesas totais durante o PIRC. As conclusões relativas a esta empresa não foram, por conseguinte, consideradas representativas do país.
(37)
Assim, as autoridades chinesas e os produtores-exportadores chineses que não colaboraram no inquérito foram informados da aplicação do artigo 18.o, n.o 1, do regulamento de base, tendo-lhes sido dada a oportunidade de apresentarem as suas observações, em conformidade com o artigo 18.o, n.o 4, do regulamento de base. Não foram recebidas observações a este propósito.
(38)
Em conformidade com o artigo 18.o, n.o 1, do regulamento de base, as conclusões relativas ao dumping e à probabilidade de continuação do dumping a seguir expostas tiveram de se basear nos dados disponíveis, em especial, nas informações constantes do pedido de reexame da caducidade e nos dados estatísticos à disposição da Comissão considerados mais exatos, ou seja, os dados mensais transmitidos pelos Estados-Membros nos termos do artigo 14.o, n.o 6, do regulamento de base («base de dados 14.6»). As outras fontes estatísticas, como a base de dados de exportação chinesa e o Eurostat (8 dígitos), não foram consideradas fiáveis, já que os respetivos códigos aduaneiros abrangiam outros produtos além do produto em causa.
1.2. Valor normal
a) País análogo
(39)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, no que respeita aos produtores-exportadores aos quais não foi concedido o tratamento de economia de mercado («TEM»), o valor normal deve ser determinado com base nos preços praticados no mercado interno ou no valor normal calculado num país análogo.
(40)
Para esse efeito, no aviso de início do reexame da caducidade, a Comissão sugeriu a Ucrânia como país análogo. A Ucrânia foi um dos países utilizados em inquéritos anteriores como país terceiro com economia de mercado adequado para efeitos da determinação do valor normal no que respeita à RPC. Todas as partes interessadas tiveram a oportunidade de apresentar comentários sobre a escolha prevista do país análogo. Não foram recebidas observações a este propósito.
(41)
Além disso, a Comissão procurou obter a colaboração de outros países análogos potenciais, nomeadamente Malásia, Bósnia e Herzegovina, Índia, Israel e Turquia. Apenas as autoridades turcas apresentaram uma lista de produtores conhecidos a contactar, sem indicarem se algum deles iria colaborar no inquérito. Ao mesmo tempo, o único produtor-exportador ucraniano permitiu que os seus dados, apresentados e verificados no contexto do reexame intercalar paralelo, fossem utilizados para efeitos do reexame da caducidade. Os dados são representativos de todo o país.
(42)
Atendendo aos dados que precedem e aos requisitos do artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, concluiu-se que a Ucrânia era um país análogo adequado.
b) Determinação do valor normal no país análogo
(43)
O único produtor-exportador ucraniano não colaborou no reexame da caducidade, mas colaborou no reexame intercalar parcial paralelo, tendo disponibilizado os seus dados, recolhidos e verificados no âmbito do reexame intercalar parcial, para efeitos do reexame da caducidade.
(44)
Atendendo à sobreposição significativa entre os períodos do inquérito de reexame da caducidade e do inquérito intercalar, e ao facto de o exportador ucraniano em questão representar 100 % das exportações provenientes da Ucrânia para a União, o valor normal foi estabelecido com base nos dados recolhidos e verificados no âmbito do reexame intercalar parcial paralelo (ver considerandos 77 a 83).
1.3. Preço de exportação
(45)
O preço de exportação para os exportadores chineses não colaborantes baseou-se nos dados disponíveis, em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base. Assim, o preço de exportação foi estabelecido com base nas estatísticas de importação de que a Comissão dispõe (ou seja, base de dados 14.6), calculado numa base média ponderada.
(46)
No caso do produtor-exportador chinês colaborante, os preços de exportação basearam-se no preço a que os produtos importados foram revendidos pela primeira vez a um comprador independente, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 9, do regulamento de base.
1.4. Comparação
(47)
Para os produtores-exportadores chineses não colaborantes, a comparação entre o valor normal e o preço de exportação foi efetuada no estádio à saída da fábrica. A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afetam os preços e sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. Sempre que adequado, foram feitos ajustamentos, no que respeita aos custos de frete e transporte, em todos os casos em que se demonstrou que afetavam a comparabilidade dos preços, determinada com base nos dados recolhidos junto do produtor-exportador chinês colaborante.
(48)
No caso do produtor-exportador chinês colaborante, foi efetuada uma comparação entre o valor normal médio ponderado e a média ponderada do preço de exportação estabelecido com base nos dados comunicados e verificados, comparados no estádio à saída da fábrica, por tipo de produto e no mesmo estádio de comercialização. A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afetam os preços e sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. Foram efetuados ajustamentos até 5,9 %, sempre que adequado, no que respeita aos custos de frete e transporte, em todos os casos em que se demonstrou afetarem a comparabilidade dos preços.
1.5. Margem de dumping
(49)
Como previsto no artigo 2.o, n.o 11, do regulamento de base, a margem de dumping para o produtor-exportador chinês colaborante foi estabelecida com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado, por tipo, e a média ponderada do preço de exportação do tipo correspondente do produto em causa. Essa comparação indicativa não mostrou a existência de dumping. Uma vez que as importações desta empresa representaram apenas uma proporção marginal do total das importações chinesas, em volume, as conclusões relativas a esta empresa não são consideradas representativas para toda a RPC.
(50)
No caso dos produtores-exportadores chineses não colaborantes, a margem de dumping foi estabelecida com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado e a média ponderada do preço de exportação. Dada a falta de colaboração, não foi possível realizar uma comparação por tipo do produto. Em vez disso, a comparação teve de se basear em dados estatísticos, como explicado nos considerandos 44 e 45. A comparação mostrou a existência de uma margem de dumping indicativa de 11,5 %.
1.6. Probabilidade de continuação do dumping por parte da RPC
(51)
Tendo em conta a reduzida colaboração, não foi possível aceder a informações sobre o mercado interno chinês durante o inquérito. O exportador chinês colaborante foi criado para produzir para o mercado da União apenas, não dispondo de quaisquer informações sobre a situação a nível nacional.
(52)
As conclusões relativas à probabilidade de continuação do dumping tiveram de se basear principalmente nas informações constantes do pedido de reexame da caducidade e nas informações verificadas e publicadas no âmbito do reexame da caducidade de junho de 2010, realizado pela US International Trade Commission («reexame da caducidade dos EUA») (14) que a Comissão considerou relevantes para efeitos do seu inquérito.
a) Volume e preços das importações objeto de dumping provenientes da RPC
(53)
Apesar das medidas em vigor e de uma diminuição das importações provenientes da China no período considerado, como estabelecido em seguida (ver considerando 106), estas continuaram a representar uma parte de mercado significativa no mercado da União, cerca de 15-20 % durante o PIRC, subcotando os preços da União em quase 20 % durante o mesmo período (ver considerando 109).
(54)
Tendo em conta a parte de mercado substancial e a subcotação significativa continuada no PIRC, é razoável esperar que as importações chinesas, em volumes substanciais, continuariam a exercer uma pressão significativa sobre os preços da indústria da União, se as medidas deixassem de vigorar.
b) Capacidade de produção e capacidade não utilizada na RPC
(55)
Os dados publicados no reexame da caducidade dos EUA mostram uma capacidade significativa na RPC, representando cerca de 80 % do consumo da União (2009). A Comissão não identificou informações mais recentes suscetíveis de contradizer as informações recolhidas pela autoridade dos EUA responsável pelo reexame. Dada a ausência de colaboração, não foi possível estabelecer o nível exato da capacidade não utilizada.
(56)
Com base nas informações constantes do pedido de reexame da caducidade, o número de produtores existentes na RPC manteve-se elevado. Por conseguinte, não foi identificada qualquer indicação de diminuição da capacidade de produção na RPC.
(57)
Além disso, com base nas informações recolhidas pela Comissão no reexame da caducidade dos EUA e confirmadas pelas conclusões do atual reexame da caducidade, no que respeita ao produtor-exportador chinês colaborante, é possível instalar facilmente uma capacidade adicional para responder ao aumento da procura, porque a produção assenta principalmente na mão de obra. O inquérito revelou ainda que os produtores que fabricavam também outros produtos, para além do produto em causa, podiam alternar facilmente entre a produção de outros produtos e a produção do produto em causa, em função da procura. Assim, se o direito anti-dumping fosse revogado, os produtores chineses poderiam muito provavelmente aumentar a sua produção de tábuas de engomar com relativa rapidez, sem necessidade de quaisquer investimentos substanciais.
(58)
Por conseguinte, com base nas informações disponíveis, concluiu-se que existem, pelo menos potencialmente, capacidades disponíveis elevadas na RPC, que poderiam ser reencaminhadas para o mercado da União, caso as medidas anti-dumping venham a caducar.
c) Atratividade do mercado da União e de outros mercados terceiros
(59)
Dada a reduzida colaboração e a indisponibilidade de dados fiáveis, não foi possível realizar uma comparação de preços entre as importações na União e as importações noutros mercados de exportação terceiros, bem como no que respeita aos preços no mercado interno chinês. A comparação indicativa com base nos dados disponíveis revelou que as importações chinesas subcotavam significativamente os preços médios da União (ver considerando 109). O mercado da União é, portanto, considerado atrativo para os produtores-exportadores chineses, em termos de preços.
(60)
Além disso, com base nas conclusões do reexame da caducidade dos EUA, que não foi contrariado por quaisquer outras informações, pode considerar-se que a União é atualmente o maior mercado de exportação para os produtores chineses. O segundo maior mercado de exportação, os EUA, continua encerrado aos produtores-exportadores chineses, visto que os direitos anti-dumping são substanciais e foram recentemente prorrogados até 2015.
(61)
A parte de mercado relativamente estável e substancial das importações chinesas, não obstante as medidas em vigor, indica que a UE continua a ser um mercado de exportação atrativo para os produtores-exportadores chineses. O encerramento do mercado dos EUA, o segundo maior mercado de exportação, mostra que a capacidade de absorção dos mercados terceiros é limitada. Por conseguinte, é provável que os produtores-exportadores chineses visem o mercado da União, se as medidas anti-dumping contra a RPC deixarem de vigorar.
d) Comportamento no passado
(62)
As informações recolhidas no âmbito do reexame da caducidade dos EUA mostram que os produtores chineses estão fortemente orientados para a exportação. As conclusões do atual reexame da caducidade parecem confirmá-lo parcialmente, já que o único produtor-exportador não operava no mercado interno chinês, estando exclusivamente orientado para a exportação.
(63)
A prorrogação das medidas anti-dumping por parte dos EUA, no seguimento do reexame da caducidade dos EUA, é uma indicação de que a prática de dumping dos produtores-exportadores chineses noutros mercados pode reproduzir-se no mercado da União, se as medidas existentes deixarem de vigorar.
(64)
Além disso, o comportamento de um exportador chinês que, no passado, beneficiou de uma taxa do direito de 0%, a empresa Since Hardware (Guangzhou) Co, pode ser considerado um forte indício do comportamento provável dos exportadores chineses, se os direitos deixarem de vigorar. A empresa Since Hardware, um dos maiores produtores-exportadores chineses, aumentou a sua parte de mercado no mercado da União em cerca de 64 %, em volume, com dumping estabelecido de cerca de 52 % e uma subcotação dos preços da indústria da União de 16 % (15). Em virtude da atratividade do mercado da União e da capacidade disponível na RPC, este comportamento no passado indica que irá provavelmente assistir-se a uma reincidência das importações objeto de dumping em volumes substanciais, se as medidas deixarem de vigorar.
1.7. Conclusão sobre a probabilidade de continuação do dumping - RPC
(65)
Tendo em conta as conclusões acima descritas, pode concluir-se que, atendendo à significativa capacidade de produção disponível na RPC, à capacidade de os produtores chineses aumentarem rapidamente os seus volumes de produção e de os orientarem para a exportação, aos níveis de dumping e subcotação significativos dessas exportações e à atratividade do mercado da União para este tipo de exportações, é razoável presumir que uma revogação das medidas teria como consequência um aumento das exportações para a União, a níveis de dumping, de tábuas de engomar provenientes da RPC.
2. Dumping - reexame da caducidade - Ucrânia
2.1. Observações gerais
(66)
No caso da Ucrânia, o único produtor-exportador ucraniano conhecido não colaborou no reexame da caducidade, pelo que foi necessário utilizar os dados disponíveis. Atendendo à sobreposição entre os períodos do inquérito de reexame da caducidade e do inquérito de reexame intercalar, e ao facto de o produtor-exportador ucraniano representar 100 % das importações provenientes da Ucrânia, os dados recolhidos e verificados no contexto do reexame intercalar foram utilizados, enquanto dados disponíveis, no reexame da caducidade paralelo, com o acordo desse produtor.
2.2. Conclusões
(67)
As conclusões do reexame intercalar descritas na secção 6 foram utilizadas, enquanto dados disponíveis, para efeitos do reexame da caducidade.
2.3. Margem de dumping
(68)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 11, do regulamento de base, a margem de dumping foi estabelecida com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado por tipo do produto e a média ponderada do preço de exportação do tipo correspondente do produto em causa. Essa comparação não mostrou a existência de dumping.
2.4. Probabilidade de reincidência de dumping
(69)
No que respeita à probabilidade de reincidência de dumping, foram analisados os seguintes elementos: volume e preços das importações objeto de dumping provenientes da Ucrânia, atratividade do mercado da União e de outros mercados terceiros, capacidade de produção e capacidade excedentária disponível para as exportações do produtor ucraniano.
a) Volume e preços das importações objeto de dumping provenientes da Ucrânia
(70)
As importações de tábuas de engomar originárias da Ucrânia aumentaram 24 %. A parte de mercado correspondente aumentou ligeiramente, de 8 %, em 2008, para 10 %, no período de inquérito do reexame da caducidade.
(71)
Ao longo do período considerado, os preços das importações acompanharam as mesmas tendências que os preços de venda da indústria da União no mercado da União. Globalmente, os preços das importações aumentaram 14 % entre 2008 e o período de inquérito do reexame da caducidade.
b) Atratividade do mercado da União e de outros mercados terceiros
(72)
Durante o período considerado, os preços de exportação ucranianos para países terceiros foram globalmente inferiores aos seus preços no mercado da União. Essa diferença foi superior a 10 % do nível dos preços de exportação durante o período de inquérito do reexame da caducidade.
(73)
Os preços de exportação ucranianos para países terceiros foram geralmente inferiores ao nível de preços das exportações ucranianas para a União, o que leva a concluir que o mercado da União é atrativo, porque pode gerar lucros mais elevados.
c) Capacidade de produção e capacidade excedentária disponível para as exportações do produtor ucraniano
(74)
Durante o período de inquérito do reexame da caducidade, apenas uma pequena parte da capacidade de produção da Ucrânia esteve disponível para as exportações.
(75)
De acordo com as informações recolhidas durante o inquérito, não está previsto um novo aumento da capacidade ucraniana. Por conseguinte, não é provável que as exportações para a União aumentassem, se as medidas fossem revogadas.
d) Conclusão sobre a probabilidade de reincidência de dumping - Ucrânia
(76)
Atendendo ao que precede, em especial às conclusões relativas à evolução prevista da capacidade, considerou-se que não é provável que o produtor-exportador ucraniano retome a exportação para o mercado da União, a curto até médio prazo, de quantidades prejudiciais a preços de dumping, se as medidas forem revogadas.
3. Dumping - reexame intercalar - Ucrânia
3.1. Valor normal
(77)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base, a Comissão procurou determinar se o volume total das vendas no mercado interno do produto similar a clientes independentes foi representativo durante o período de inquérito do reexame intercalar, ou seja, se o volume total dessas vendas representou 5 % ou mais do seu volume de vendas de exportação do produto em causa para a União. Nessa base, as vendas no mercado interno do produtor ucraniano colaborante foram consideradas globalmente representativas.
(78)
Posteriormente, a Comissão identificou os tipos do produto vendidos no mercado interno que eram idênticos ou comparáveis com os tipos vendidos para exportação para a União.
(79)
Relativamente a cada tipo do produto vendido pelo produtor-exportador no seu mercado interno e que se verificou ser idêntico ou comparável com o tipo do produto vendido para exportação para a União, examinou-se se as vendas realizadas no mercado interno eram suficientemente representativas para efeitos do artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base. As vendas no mercado interno de um tipo específico do produto foram consideradas suficientemente representativas sempre que o volume total desse tipo do produto vendido no mercado interno a clientes independentes durante o período de inquérito do reexame intercalar representou, pelo menos, 5 % do volume total do tipo do produto comparável vendido para exportação para a União.
(80)
Posteriormente, analisou-se se as vendas do produto similar no mercado interno poderiam ser consideradas como tendo sido efetuadas no decurso de operações comerciais normais, nos termos do artigo 2.o, n.o 4, do regulamento de base, determinando, para cada tipo do produto, a proporção de vendas rentáveis a clientes independentes no mercado interno.
(81)
Nos casos em que o volume de vendas de um tipo do produto, vendido a um preço de venda líquido igual ou superior ao custo de produção calculado, representou mais de 80 % do volume total de vendas desse tipo, e em que o preço de venda médio ponderado desse tipo foi igual ou superior ao custo unitário de produção, o valor normal baseou-se no preço efetivo no mercado interno, calculado como média ponderada dos preços de todas as vendas desse tipo no mercado interno realizadas durante o período de inquérito do reexame intercalar, independentemente de essas vendas terem sido ou não rentáveis.
(82)
Quando o volume de vendas rentáveis de um tipo do produto representou 80 % ou menos do volume total de vendas desse tipo, ou quando o preço médio ponderado desse tipo foi inferior ao custo unitário de produção, o valor normal baseou-se no preço efetivo no mercado interno, calculado como preço médio ponderado apenas das vendas rentáveis desse tipo no mercado interno realizadas durante o período de inquérito do reexame intercalar.
(83)
No que diz respeito aos tipos do produto não rentáveis, o valor normal foi calculado em conformidade com o artigo 2.o, n.o 3 e n.o 6, do regulamento de base. O valor normal foi calculado adicionando aos custos de fabrico do produtor ucraniano, durante o período do inquérito do reexame da caducidade, a média ponderada dos encargos de venda, despesas administrativas e outros encargos gerais («VAG») incorridos no decurso de operações comerciais normais, e o lucro médio ponderado obtido para os tipos do produto rentáveis.
3.2. Preço de exportação
(84)
Uma vez que o produtor-exportador ucraniano efetuou vendas de exportação diretamente a clientes independentes na União, os preços de exportação foram baseados nos preços efetivamente pagos ou a pagar pelo produto em causa, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base.
3.3. Comparação
(85)
O valor normal e o preço de exportação foram comparados num estádio à saída da fábrica. A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afetam os preços e sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. Foram efetuados ajustamentos no que respeita a custos de transporte, seguro, movimentação e custos acessórios, despesas de embalagem, crédito, encargos bancários e comissões, sempre que se demonstrou afetarem a comparabilidade dos preços.
3.4. Margem de dumping
(86)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 11, do regulamento de base, a margem de dumping foi estabelecida com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado por tipo do produto e a média ponderada do preço de exportação do tipo correspondente do produto em causa. Esta comparação não revelou a existência de dumping.
4. Caráter duradouro das circunstâncias alteradas - Ucrânia
(87)
De acordo com o artigo 11.o, n.o 3, do regulamento de base, procurou-se igualmente averiguar se a alteração das circunstâncias poderia ser razoavelmente considerada de caráter duradouro.
4.1. Caráter duradouro das circunstâncias alteradas
(88)
O produtor ucraniano reestruturou a sua organização de vendas, o que permite que, desde dezembro de 2010, todas as suas vendas de exportação do produto em causa para a União Europeia tenham sido efetuadas diretamente ao cliente independente, sem envolver qualquer empresa de vendas coligada. O cálculo dos preços de exportação foi, assim, ajustado para ter em conta estas novas circunstâncias.
(89)
Estas alterações são consideradas de caráter duradouro, uma vez que as tarefas que anteriormente competiam à empresa coligada foram efetivamente transferidas para o produtor ucraniano por um período de cerca de um ano. Não existem indicações que apontem para eventuais alterações futuras na estrutura de vendas. Assim, conclui-se que as circunstâncias alteradas são de caráter duradouro.
D. DEFINIÇÃO DE INDÚSTRIA DA UNIÃO
(90)
Estima-se que o produto similar foi fabricado por 20-30 produtores na União. Estes constituem a indústria da União, na aceção do artigo 4.o, n.o 1, do regulamento de base.
(91)
A produção anual da indústria da União foi estimada com base nas conclusões do inquérito formuladas no considerando 1 relativo às importações de tábuas de engomar da empresa Since Hardware (Guangzhou) Co, um produtor-exportador chinês de tábuas de engomar, e nos dados apresentados pelos produtores da União colaborantes. Tal como mencionado no considerando 65 do Regulamento de Execução (UE) n.o 1243/2010 do Conselho, que institui medidas anti-dumping sobre as importações do referido produtor-exportador, a produção anual da União de tábuas de engomar pode avaliar-se em mais de 5 milhões de unidades, em 2009. Assim, e na ausência de quaisquer outras informações, considerou-se razoável pressupor que o total da produção anual da União se elevou a 5 milhões de unidades no início do período considerado do presente reexame da caducidade (2008). A evolução do volume de produção durante o período considerado foi estabelecida com base nas tendências do volume de produção dos produtores da União colaborantes. O volume de produção da União assim estabelecido foi estimado em cerca de 5,2 milhões de unidades durante o PIRC.
(92)
Tal como indicado no considerando 20, três produtores da União foram selecionados para a amostra, representando mais de 40 % da produção total da União do produto similar. Estes produtores incluídos na amostra enviaram respostas ao questionário.
(93)
Além disso, quatro outros produtores da União facultaram informações de base sobre a sua produção e dados sobre vendas.
(94)
Constatou-se que os sete produtores da União mencionados representam mais de 55 % da produção total da União do produto similar.
(95)
O mercado da União de tábuas de engomar é caracterizado por pequenos e médios produtores principalmente, localizados em diversos Estados-Membros, incluindo Alemanha, Itália, Países Baixos, Polónia, Portugal, Espanha e Reino Unido.
E. SITUAÇÃO DO MERCADO DA UNIÃO
(96)
Uma vez que só existe um produtor-exportador na Ucrânia, o consumo da União e alguns dos indicadores macroeconómicos são apresentados sob a forma de índice ou de intervalos, a fim de proteger a confidencialidade nos termos do artigo 19.o do regulamento de base.
1. Consumo da União
(97)
O consumo da União foi estabelecido com base nos volumes de vendas da indústria da União no mercado da União, como descrito no considerando 100, e no volume de importação, como registado na base de dados 14.6.
(98)
No que diz respeito aos volumes de importação provenientes da RPC, não foi possível utilizar os dados do único exportador chinês colaborante para extrapolar o montante total das importações provenientes da RPC, já que estes representavam apenas uma parte muito reduzida das importações totais provenientes da RPC. Por conseguinte, o volume total das importações teve de ser estabelecido com base nos dados disponíveis, em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base. Como os códigos NC pertinentes do Eurostat abrangem mais produtos para além do produto em causa, o Eurostat também não foi considerado adequado para estabelecer os volumes de importação provenientes da RPC. Assim, tendo em conta a colaboração extremamente reduzida dos produtores-exportadores chineses e a ausência de colaboração dos importadores independentes, a única fonte estatística fiável para determinar os volumes de importação foi a informação contida na base de dados 14.6. No entanto, como os volumes de importação apenas são indicados em kg na base de dados 14.6, os dados tiveram de ser convertidos em unidades, utilizando a taxa de conversão estabelecida para as importações provenientes da Ucrânia no reexame intercalar paralelo. Tal foi considerado razoável uma vez que as importações da empresa chinesa colaborante não foram consideradas representativas e, além disso, como mencionado no considerando 36, a Ucrânia foi também utilizada como país análogo para a determinação do valor normal para a RPC, pelo que os dados foram considerados representativos para a determinação do nível das importações chinesas.
(99)
No caso das importações provenientes da Ucrânia, foram utilizados os dados verificados comunicados na resposta ao questionário do reexame intercalar paralelo. Embora o período de inquérito do reexame intercalar tenha sido fixado de 1 de abril de 2011 a 31 de março de 2012 e, por conseguinte, não abrangeu o primeiro trimestre do período de inquérito do reexame da caducidade, apurou-se que essas informações são, no entanto, adequadas para determinar os volumes de importação. Com efeito, essas informações foram verificadas, tendo-se constatado que eram exatas e representativas para determinar os volumes das importações provenientes da Ucrânia no período de inquérito do reexame da caducidade.
(100)
Os volumes de vendas da indústria da União no mercado da União foram estimados extrapolando o rácio entre volume total de produção e volume total de vendas dos sete produtores da União colaborantes ao volume total de produção estimado da indústria da União para cada ano do período considerado.
(101)
Nesta base, o consumo da União diminuiu 11 % entre 2008 e o PIRC. Mais em pormenor, a procura aparente diminuiu 7 pontos percentuais entre 2008 e 2009, após o que aumentou 9 pontos percentuais entre 2009 e 2010. Durante o PIRC, o consumo da União atingiu um total de 9 a 10 milhões de unidades, o que representa uma descida de 13 pontos percentuais em comparação com o ano anterior.
Quadro 1
Volume
(milhares de unidades)
2008
2009
2010
PIRC (2011)
Consumo
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
Índice
100
93
102
89
Fonte: base de dados 14.6, respostas ao questionário
2. Importações provenientes dos países em causa
(102)
No inquérito inicial, concluído em 2007, as importações originárias da RPC e da Ucrânia foram avaliadas cumulativamente, em conformidade com o artigo 3.o, n.o 4, do regulamento de base. Apurou-se se uma avaliação cumulativa seria também adequada no presente reexame da caducidade.
(103)
A este respeito, verificou-se que a margem de dumping estabelecida para as importações provenientes da RPC era superior ao nível de minimis (11,5 %), como definido no artigo 9.o, n.o 3, do regulamento de base. No que se refere às importações provenientes da Ucrânia, não se estabeleceu qualquer dumping no PIRC, nem a probabilidade de reincidência de dumping. Por estes motivos, as importações provenientes da Ucrânia não deviam ser acumuladas com as importações provenientes da RPC, uma vez que não estão cumpridos os critérios estabelecidos no artigo 3.o, n.o 4, do regulamento de base.
3. Importações provenientes da RPC
3.1. Volume e parte de mercado
(104)
Tal como mencionado no considerando 98, dada a colaboração extremamente reduzida dos produtores-exportadores chineses, o volume total de importações provenientes da RPC foi estabelecido com base na informação disponível na base de dados 14.6, em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base.
(105)
Nesta base, as importações do produto em causa provenientes da RPC diminuíram em termos absolutos, de 4 a 4,5 milhões de unidades, em 2008, para 1,5 a 2,0 milhões de unidades no PIRC, o que representa uma diminuição de 59 % durante o período considerado. Esta diminuição foi particularmente acentuada entre 2010 e o PIRC, altura em que as importações provenientes da RPC diminuíram de 3 a 3,5 milhões, em 2010, para 1,5 a 2,0 milhões de unidades, no PIRC, em 36 pontos percentuais. Esta diminuição coincide com a reintrodução do direito anti-dumping sobre a empresa Since Hardware em dezembro de 2010 (ver considerando 64).
(106)
Embora as partes de mercado das importações chinesas tenham diminuído 22 pontos percentuais durante o período considerado, a parte de mercado detida durante o PIRC, ou seja, 15 % a 20 %, foi substancial.
Quadro 2
2008
2009
2010
PIRC (2011)
Volumes de importações provenientes da RPC sujeitas a medidas (em milhares de unidades)
4 000 - 4 500
3 000 - 3 500
3 000 - 3 500
1 500 - 2 000
Índice
100
73
76
40
Parte de mercado das importações provenientes da RPC sujeitas a medidas
40 % - 45 %
30 % - 35 %
30 % - 35 %
15 % - 20 %
Fonte: base de dados 14.6
3.2. Preços e subcotação dos preços
(107)
Devido à colaboração extremamente reduzida dos produtores-exportadores chineses, o preço médio de importação no que respeita às importações provenientes da RPC teve de ser estabelecido com base nos dados disponíveis, em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base, ou seja, com base nas informações constantes da base de dados 14.6. As informações aí registadas foram convertidas em preço/unidade, de acordo com a metodologia acima mencionada (ver considerando 104). Os preços de importação estabelecidos ao abrigo dessa metodologia aumentaram de 7,0 EUR/unidade, em 2008, para 8,2 EUR/unidade durante o PIRC, ou seja, 17 %.
Quadro 3
Preço das importações sujeitas a medidas, em euros/unidade
2008
2009
2010
PIRC (2011)
RPC
7,0
8,3
8,4
8,2
Índice
100
119
121
117
Fonte: base de dados 14.6
(108)
Para determinar a subcotação dos preços durante o PIRC, o preço de venda médio ponderado dos produtores da União incluídos na amostra cobrado a clientes independentes no mercado da União, ajustado ao estádio à saída da fábrica (isto é, excluindo custos de frete na União e após dedução dos descontos e abatimentos), foi comparado com o preço médio ponderado das importações correspondente, como estabelecido no considerando 107, numa base CIF, com os ajustamentos adequados para ter em conta os direitos aduaneiros.
(109)
A comparação mostrou que, quando expressas em percentagem do volume de negócios dos produtores da União incluídos na amostra, durante o PIRC, as importações provenientes da RPC estavam a subcotar os preços da indústria da União em perto de 20 %.
4. Importações provenientes da Ucrânia
(110)
Como mencionado no considerando 99, os volumes e preços de importação da Ucrânia foram estabelecidos com base na resposta ao questionário verificada apresentada pelo produtor-exportador ucraniano no reexame intercalar paralelo em curso.
(111)
O quadro seguinte mostra a evolução das importações provenientes da Ucrânia durante o período considerado, em termos de volume e de partes de mercado.
Quadro 4
2008
2009
2010
PIRC (2011)
Volumes de importações provenientes da Ucrânia sujeitas a medidas (milhares de unidades)
700-900
800-1 000
900-1 100
900-1 100
Índice
100
104
128
124
Parte de mercado das importações provenientes da Ucrânia sujeitas a medidas
6 % - 9 %
7 % - 10 %
8 % - 11 %
9 % - 12 %
Fonte: respostas ao questionário verificadas
(112)
As importações de tábuas de engomar originárias da Ucrânia aumentaram 24 % entre 2008 e 2011. A Ucrânia conseguiu aumentar as suas importações, principalmente devido ao aumento do direito anti-dumping sobre as importações de tábuas de engomar originárias da RPC. Acresce que a alteração do direito anti-dumping para a Ucrânia em julho de 2010, de 9,9 % para 7,7 %, contribuiu para essa evolução, tornando as importações ucranianas mais competitivas no mercado da União.
(113)
O quadro seguinte mostra a evolução dos preços CIF-fronteira da União médios das importações provenientes da Ucrânia sujeitas a medidas.
Quadro 5
Preço das importações sujeitas a medidas, em euros/unidade
2008
2009
2010
PIRC (2011)
Ucrânia
8 - 10
9 - 11
10 - 12
9 - 11
Índice
100
110 - 115
115 - 120
110 - 115
Fonte: respostas ao questionário verificadas
(114)
Conforme indicado no quadro 5, o preço médio de importação aumentou 10 % - 15 % durante o período considerado, tendo quase alcançado o nível de preços da indústria da União no mercado da União durante o PIRC.
5. Importações provenientes de outros países terceiros não sujeitos a medidas
(115)
Os volumes das importações provenientes de outros países terceiros não sujeitos a medidas foram estabelecidos com base na base de dados 14.6 e convertidos em unidades de acordo com a mesma metodologia utilizada para determinar os volumes das importações provenientes da RPC, como descrito no considerando 98. Tal foi considerado razoável, uma vez que os códigos NC pertinentes no Eurostat abrangiam também outros produtos, para além do produto em causa, não sendo assim considerados adequados para estabelecer os volumes de importação provenientes de outros países terceiros.
(116)
O quadro que se segue mostra a evolução das importações provenientes de outros países terceiros, durante o período considerado, em termos de volume e parte de mercado, bem como o preço médio dessas importações.
Quadro 6
Volume de importações provenientes de outros países terceiros, em milhares de unidades
2008
2009
2010
PIRC (2011)
Turquia
300-500
500-700
700-900
800-1,000
Índice
100
160-170
215-225
225-235
Outros países terceiros
400-600
600-800
900-1 100
700-900
Índice
100
130-140
190-200
150-160
Total de todos os outros países
700-1 100
1 100-1 500
1 600-2 000
1 500-1 900
Índice
100
140-150
200-210
180-190
Parte de mercado das importações provenientes de todos os outros países terceiros
5 % - 10 %
10 % - 15 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Preço das importações provenientes de todos os outros países (euros/unidade)
7,7
8,1
8,2
9,0
Fonte: base de dados 16.4
(117)
O volume das importações provenientes de outros países terceiros aumentou globalmente no período considerado. Embora tenha aumentado, e mais do que duplicado entre 2008 e 2010, voltou a baixar entre 2010 e o PIRC. Nesta base, o volume das importações provenientes de outros países terceiros aumentou consideravelmente durante o período considerado, tendo atingido 1,5 - 1,9 milhões de unidades no PIRC, o que se traduziu numa parte de mercado entre 15 % a 20 % durante o PIRC. A maior parte dessas importações proveio da Turquia, tendo as importações provenientes do referido país aumentado de 0,3 - 0,5 milhões de unidades, em 2008, para 0,8 - 1,0 milhões de unidades no PIRC.
(118)
O preço médio das importações provenientes de outros países terceiros, na ausência de medidas, aumentou de 7,7 EUR/unidade, em 2008, para 9,0 EUR/unidade durante o PIRC, ou seja, um aumento de 17 %.
6. Situação económica da indústria da União
(119)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, o exame do impacto das importações objeto de dumping na indústria da União incluiu uma avaliação de todos os fatores e índices económicos que influenciaram a situação da indústria da União durante o período considerado.
(120)
Como mencionado no considerando 20, utilizou-se a amostragem na análise do eventual prejuízo sofrido pela indústria da União.
(121)
Para efeitos da análise do prejuízo, os indicadores foram estabelecidos a dois níveis, nomeadamente:
-
os indicadores macroeconómicos (produção, capacidade de produção, utilização da capacidade, produtividade, volume de vendas, parte de mercado, crescimento, emprego, amplitude das margens de dumping e recuperação dos efeitos das práticas de dumping anteriores) foram avaliados ao nível de toda a produção da União, estimada com base nas informações recolhidas junto dos produtores que se deram a conhecer;
-
a análise dos indicadores microeconómicos (preços médios unitários, custos unitários, existências, custos da mão de obra, rendibilidade, retorno dos investimentos, cash flow, capacidade de obtenção de capitais e investimentos) foi efetuada com base nas informações facultadas pelos três produtores da União incluídos na amostra.
6.1. Indicadores macroeconómicos
a) Produção
(122)
A produção total da União foi estimada como descrito no considerando 91. Nesta base, a produção da União aumentou 4 % entre 2008 e o PIRC. Mais especificamente, diminuiu 2 % entre 2008 e 2009, mas aumentou 6 pontos percentuais entre 2009 e o PIRC, tendo ascendido a cerca de 5,2 milhões de unidades.
Quadro7
Em milhares de unidades
2008
2009
2010
PIRC (2011)
Produção
5 000
4 887
5 072
5 194
Indice
100
98
101
104
Fonte: respostas ao questionário
b) Capacidade de produção e utilização da capacidade
(123)
A capacidade de produção foi estimada aplicando o rácio entre volume de produção total e capacidade total dos sete produtores da União colaborantes para cada ano do período considerado à produção total da indústria da União, como estabelecida no considerando 122.
(124)
A capacidade de produção da indústria da União aumentou 17 % ao longo do período considerado. Contudo, este aumento deve-se apenas a um dos produtores da União, tendo os restantes produtores da União colaborantes registado capacidades estáveis durante o período considerado. As conclusões do inquérito indicam que alguns produtores da União que não colaboraram no inquérito podem ter encerrado as suas instalações de produção, reduzindo desse modo a capacidade de produção total da União durante o período considerado, o que não se reflete no quadro 8 em baixo. O inquérito revelou também que a indústria da União produziu outros produtos além do produto em causa (nomeadamente, secadores), parcialmente nas mesmas linhas de produção. O inquérito mostrou ainda que os produtores da União podem mudar facilmente entre a produção do produto em causa e de outros produtos. Por conseguinte, não foi possível estabelecer claramente a capacidade de produção do produto em causa.
(125)
A utilização da capacidade atingiu 66 % em 2008, tendo diminuído ligeiramente, para 58 %, durante o PIRC. Como indicado no considerando anterior, a capacidade de produção total na União não pôde ser estabelecida de modo fiável. Uma vez que a utilização da capacidade é estabelecida com base na capacidade total, não pode ser necessariamente, também, considerada como um indicador de prejuízo válido no presente caso.
Quadro 8
Em milhares de unidades
2008
2009
2010
PIRC (2011)
Capacidade de produção
7 592
7 962
8 375
8 906
Índice
100
105
110
117
Utilização da capacidade
66 %
61 %
61 %
58 %
Índice
100
93
92
89
Fonte: respostas ao questionário
c) Volume de vendas
(126)
O volume de vendas da indústria da União foi estabelecido como descrito no considerando 100. Assim, o volume de vendas da indústria da União a clientes independentes no mercado da União aumentou 10 % entre 2008 e o PIRC. Esse aumento foi particularmente acentuado entre 2010 e o PIRC, altura em que os volumes de vendas aumentaram 7 pontos percentuais. Esta situação coincide com uma diminuição das importações provenientes da RPC devida à instituição do direito anti-dumping sobre a empresa Since Hardware (Guangzhou) Co.
Quadro 9
Em milhares de unidades
2008
2009
2010
PIRC (2011)
Vendas a clientes independentes na União
4 300 - 4 500
4 300 - 4 500
4 500 - 4 700
4 800 - 5 000
Índice
100
99
103
110
Fonte: respostas ao questionário
d) Parte de mercado
(127)
Durante o período considerado, a indústria da União voltou a ganhar parte de mercado, que aumentou de 40 % - 45 %, em 2008, para 50 % - 55 % no PIRC, ou seja, 24 %. Este aumento deve-se sobretudo à diminuição do consumo, bem como do volume de importação chinês, e ao aumento paralelo do volume de vendas da indústria da União.
Quadro 10
2008
2009
2010
PIRC (2011)
Partes de mercado dos produtores da União
40 % - 45 %
45 % - 50 %
40 % - 45 %
50 % - 55 %
Índice
100
107
101
124
Fonte: respostas ao questionário e base de dados 14.6
e) Crescimento
(128)
O consumo da União diminuiu entre 2008 e o PIRC. Paralelamente, o volume de vendas da indústria da União no mercado da União aumentou 10 %, tendo a parte de mercado da indústria da União aumentado 24 %. Do mesmo modo, a produção da indústria da União aumentou 4 %, o investimento aumentou para mais do dobro (considerando 141) e o emprego cresceu 10 % (considerando 129) durante o mesmo período. Por conseguinte, pode concluir-se que a indústria da União registou algum crescimento ao longo do período considerado.
f) Emprego
(129)
O emprego e as tendências em matéria de emprego, no que respeita à indústria da União total, foram estimados extrapolando os valores disponíveis relativamente aos produtores da União colaborantes. Em consonância com o aumento das vendas, o nível de emprego da indústria da União mostra um aumento de 10 % entre 2008 e o PIRC.
Quadro 11
2008
2009
2010
PIRC (2011)
Emprego, no que respeita ao produto similar
655
672
736
722
Índice
100
102
112
110
Fonte: respostas ao questionário
g) Produtividade
(130)
A produtividade da mão de obra da indústria da União, medida como produção (unidades) anual por trabalhador, diminuiu 6 % no período considerado. Tal está relacionado com o facto de a produção ter aumentado em menor grau que o emprego.
Quadro 12
2008
2009
2010
PIRC (2011)
Produtividade (milhares de unidades por trabalhador)
7,6
7,3
6,9
7,2
Índice
100
95
90
94
Fonte: respostas ao questionári
h) Amplitude da margem de dumping e recuperação de anteriores práticas de dumping
(131)
A margem de dumping apurada situou-se significativamente acima do nível de minimis. O impacto da amplitude das margens de dumping efetivas na indústria da União, atendendo especialmente aos volumes e preços das importações provenientes da RPC, não pode ser considerado negligenciável.
(132)
Quanto aos efeitos de anteriores práticas de dumping, embora os indicadores acima examinados mostrem uma certa melhoria, fornecem também elementos de prova de que a indústria da União ainda é frágil e vulnerável.
6.2. Indicadores microeconómicos
a) Preços e outros fatores que afetam os preços
(133)
O preço médio de venda dos produtores da União incluídos na amostra a clientes independentes na União evoluiu como indica o quadro que se segue. Os preços médios permaneceram relativamente estáveis durante o período considerado, embora tenham registado um ligeiro aumento no PIRC. Como antes mencionado, esse aumento coincidiu com a instituição de medidas anti-dumping no que respeita à empresa Since Hardware (Guangzhou) Co.
Quadro 13
2008
2009
2010
PIRC (2011)
Preço unitário no mercado da União (euros/unidade)
10,9
10,7
10,9
11,2
Índice
100
98
100
103
Custo unitário de produção (euros/unidade)
10,9
10,5
11,0
11,4
Índice
100
96
101
105
Fonte: respostas ao questionário
(134)
Os preços de venda seguem as tendências de preços das principais matérias-primas (ou seja, o aço). Os preços de venda e os custos mantiveram-se relativamente estáveis durante o período considerado, embora os custos tenham aumentado ligeiramente mais que os preços de venda, o que produziu um impacto negativo na situação de rendibilidade da indústria da União entre 2008 e o PIRC. No entanto, a indústria da União não pôde aumentar os seus preços para níveis sustentáveis, tendo sido forçada a acompanhar os baixos preços das importações chinesas para recuperar parte de mercado num período em que se assistiu a uma diminuição do consumo.
b) Custo da mão de obra
(135)
Os salários médios permaneceram estáveis ao longo do período considerado, enquanto os custos de produção unitários aumentaram 3 % (quadro 13).
Quadro 14
Euros/trabalhador
2008
2009
2010
PIRC (2011)
Salário médio
20 669
19 377
19 885
20 523
Índice
100
94
96
99
Fonte: respostas ao questionário
c) Existências
(136)
O volume das existências aumentou durante o período considerado. O nível das existências foi 56 % superior durante o PIR, em relação aos níveis em 2008.
Quadro 15
Em milhares de unidades
2008
2009
2010
PIRC (2011)
Existências finais
94
137
184
146
Índice
100
147
197
156
Fonte: respostas ao questionário
d) Rendibilidade e retorno dos investimentos
(137)
A indústria da União conseguiu aumentar ligeiramente a sua rendibilidade entre 2008, ano em que atingiu o ponto crítico, e 2009, ano em que esta aumentou para 2 %. Contudo, a rendibilidade voltou a diminuir em 2010, e novamente durante o PIRC, altura em que atingiu - 1,7 %. Globalmente, a rendibilidade baixou quase 2 % ao longo do período considerado. Como mencionado no considerando 134, tal deveu-se principalmente ao facto de a indústria da União não ter podido aumentar os seus preços de venda em consonância com o aumento dos custos, uma vez que foi forçada a acompanhar os baixos preços das importações provenientes da China para recuperar a sua parte de mercado.
(138)
O retorno dos investimentos («RI»), que corresponde ao lucro expresso em percentagem do valor contabilístico líquido dos investimentos, acompanhou de um modo geral a tendência manifestada pela rendibilidade. Aumentou entre 2008 e 2009, tendo diminuído desde 2009 até ao PIRC. A diminuição do RI foi mais acentuada que a diminuição dos níveis de rendibilidade em resultado de um aumento dos investimentos, como indicado no considerando 141.
Quadro 16
2008
2009
2010
PIRC (2011)
Rendibilidade
(% das vendas líquidas)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Índice
100
102
99
98
RI (lucro em % do valor contabilístico líquido dos investimentos)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Índice
100
200
84
22
Fonte: respostas ao questionário
e) Cash flow e capacidade de obtenção de capital
(139)
O cash flow líquido resultante das atividades de exploração, que representa a capacidade da indústria para autofinanciar as suas atividades, expresso em percentagem do volume de negócios do produto similar, registou uma melhoria em consonância com a rendibilidade, passando de um nível de ponto crítico, em 2008, para 5 % em 2009. Caiu para 3 % em 2010, sendo negativo durante o PIRC.
Quadro 17
2008
2009
2010
PIRC (2011)
Cash flow
(% do volume de negócios)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Fonte: respostas ao questionário
(140)
Não houve quaisquer indicações especiais que apontassem para o facto de a indústria da União ter encontrado dificuldades em obter capital.
f) Investimentos
(141)
Os investimentos anuais dos produtores incluídos na amostra na produção do produto similar aumentaram para mais do dobro entre 2008 e o PIRC. Entre 2008 e 2009, o aumento foi acentuado. O aumento dos investimentos pode explicar-se pelos esforços de reestruturação realizados pela indústria da União, que investiu no seu processo de produção a fim de o tornar mais competitivo. Entre 2010 e o PIRC, registou-se uma diminuição, embora o nível de investimentos se tenha mantido consideravelmente mais elevado que em 2008.
Quadro 18
2008
2009
2010
PIRC (2011)
Investimentos líquidos (milhares de euros)
239
504
1 046
569
Índice
100
211
438
239
Fonte: respostas ao questionário
7. Conclusão sobre o prejuízo
(142)
A análise dos indicadores macroeconómicos mostrou sinais de melhoria, em especial em termos de volumes de produção e vendas, bem como da parte de mercado da indústria da União, durante o período considerado. Ao mesmo tempo, alguns indicadores microeconómicos importantes baixaram, como a rendibilidade e o retorno dos investimentos. Os preços de venda, embora tenham aumentado ligeiramente, não conseguiram alcançar níveis sustentáveis e acompanhar o aumento do custo de produção. Esta situação explica-se, principalmente, pelo facto de a parte de mercado das importações chinesas se ter mantido a níveis elevados ao longo do período considerado, ao passo que as importações chinesas também se realizaram a baixos preços, que a indústria da União teve de acompanhar para recuperar parte de mercado.
(143)
Por conseguinte, as medidas contra a RPC auxiliaram a indústria da União a recuperar apenas parcialmente do prejuízo sofrido.
(144)
Tendo em conta a análise precedente, a situação da indústria da União melhorou, não se registando um prejuízo importante. Contudo, apesar das tendências aparentemente positivas e dos significativos esforços de reestruturação, a indústria da União é ainda frágil e vulnerável.
F. PROBABILIDADE DE REINCIDÊNCIA DO PREJUÍZO
1. Observações preliminares
(145)
Como mencionado nos considerandos 51 a 52, atendendo à fraca colaboração dos produtores-exportadores chineses, a análise do mercado interno chinês e das exportações da RPC para outros países terceiros teve de basear-se nas informações disponíveis, isto é, nas informações publicadas no âmbito do reexame da caducidade de junho de 2010 realizado pela US International Trade Commission («reexame da caducidade dos EUA»).
(146)
Durante o período considerado, a indústria da União permaneceu numa situação frágil e vulnerável, continuando a estar exposta ao efeito prejudicial das importações objeto de dumping provenientes da RPC.
(147)
Em conformidade com artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, as importações provenientes do país em causa foram avaliadas, a fim de se estabelecer se existia uma probabilidade de reincidência do prejuízo, caso as medidas viessem a caducar.
2. Impacto do volume de importações projetado e efeitos sobre os preços em caso de revogação das medidas
(148)
Como acima referido, no que respeita às importações provenientes da RPC, existia uma probabilidade de continuação do dumping, caso as medidas viessem a caducar. Os volumes de importação do produto em causa proveniente da RPC aumentariam muito provavelmente na ausência de medidas, a preços que subcotariam significativamente os preços de venda da indústria da União no mercado da União. O inquérito mostrou que os principais clientes da indústria da União são retalhistas, ou seja, grandes supermercados que gozam de uma posição de negociação forte e que irão, cada vez mais, adquirir tábuas de engomar provenientes da RPC, as quais irão muito provavelmente entrar no mercado a preços de dumping muito baixos. Por conseguinte, é provável que se agrave a pressão exercida sobre a indústria da União no que respeita aos preços, sendo esta obrigada a baixar os seus preços, com efeitos desastrosos na situação da sua rendibilidade, já negativa durante o PIRC.
(149)
Assim, atendendo à situação frágil e vulnerável da indústria da União, o aumento dos efeitos dos volumes e dos preços das importações objeto de dumping provenientes da RPC conduziria a elevados prejuízos financeiros e à diminuição da parte de mercado.
(150)
O comportamento de um exportador chinês que beneficiou de uma taxa do direito de 0 %, a empresa Since Hardware (Guangzhou) Co, pode ser considerado uma forte indicação do comportamento provável dos exportadores chineses, se os direitos deixarem de vigorar. Recorde-se que a Since Hardware (Guangzhou) Co, que beneficiou de um direito de 0 % no passado (de abril de 2007 a dezembro de 2010), aumentou significativamente as suas exportações para a União, a preços de dumping substancial, subcotando os preços da indústria da União durante esse período. Como mencionado, um inquérito anti-dumping relativo a esta empresa conduziu à instituição de um direito anti-dumping definitivo de 35,8 %. O presente inquérito concluiu igualmente que o volume de importações provenientes desta empresa, durante o período de inquérito desse inquérito (2009), duplicou em comparação com as importações da mesma empresa durante o período de inquérito do inquérito inicial concluído em 2007 (2005). O inquérito relativo à Since Hardware (Guangzhou) Co concluiu que, em consequência, a indústria da União sofreu um prejuízo importante.
(151)
O inquérito mostrou ainda que, antes do início do presente reexame da caducidade, os produtores-exportadores chineses já tinham abordado potenciais clientes na União com ofertas de preços que subcotam significativamente os preços de venda da indústria da União. Tal mostra que é extremamente provável que os produtores-exportadores chineses tentariam entrar no mercado da União em quantidades crescentes, reduzindo os seus atuais níveis de preço, caso as medidas viessem a caducar.
3. Atratividade do mercado da União, medidas em vigor noutros países terceiros e capacidade não utilizada
(152)
Como mencionado nos considerandos 55 a 57, a indústria chinesa de tábuas de engomar é extremamente orientada para a exportação e, mesmo após a instituição das medidas, a União continua a ser o seu maior e mais atrativo mercado.
(153)
Os EUA são o segundo maior mercado de exportação para os produtores-exportadores chineses. No entanto, o acesso ao mercado dos EUA permanece limitado devido à existência de medidas anti-dumping, que foram prorrogadas até 2015. Tal reforça a probabilidade de as importações provenientes da RPC serem encaminhadas para o mercado da União em quantidades crescentes, caso as medidas não se mantenham.
(154)
De acordo com as informações recolhidas pela Comissão no reexame da caducidade dos EUA, existem, potencialmente, capacidades não utilizadas substanciais disponíveis na RPC, sendo possível aumentar facilmente a capacidade adicional, caso os direitos anti-dumping fossem revogados, já que a produção de tábuas de engomar na RPC é uma atividade de mão de obra intensiva e que o aumento da produção não exige importantes investimentos ou competências específicas. Por conseguinte, com base em todas as informações disponíveis, concluiu-se que existem, pelo menos potencialmente, capacidades substanciais não utilizadas disponíveis na RPC, que poderiam ser reencaminhadas para o mercado da União, caso as medidas anti-dumping viessem a caducar.
4. Outros fatores
4.1. Importações não objeto de dumping provenientes da RPC
(155)
Como acima se mencionou, durante o PIRC não foi detetada a existência de dumping para o único exportador chinês colaborante, ao qual se aplica um direito individual de 22,7 %. No entanto, uma vez que as importações desta empresa representaram apenas uma proporção mínima do volume de importação total chinês, não puderam ser consideradas significativas, não se podendo considerar que contribuíram para a situação frágil da indústria da União durante o PIRC.
(156)
Foi igualmente estabelecido que as importações provenientes desta empresa não estavam a subcotar os preços da indústria da União durante o PIRC.
4.2. Importações provenientes da Ucrânia
(157)
Como acima referido, as importações de tábuas de engomar originárias da Ucrânia aumentaram 24 %. Esta situação deu origem a um ligeiro aumento do respetivo mercado durante o período considerado.
(158)
No entanto, o preço médio de importação aumentou 14 % entre 2008 e o PIRC, tendo atingido o mesmo nível de preço que a indústria da União no mercado da União, durante o PIRC.
(159)
Por conseguinte, a situação frágil da indústria da União não pode ser explicada pelas importações de tábuas de engomar provenientes da Ucrânia. Do mesmo modo, é pouco provável que as importações provenientes da Ucrânia contribuíssem para a reincidência do prejuízo, caso as medidas viessem a caducar.
4.3. Importações provenientes de outros países terceiros não sujeitos a medidas
(160)
O volume de importações provenientes de outros países terceiros não sujeitos a medidas aumentou durante o período considerado, apesar de se ter registado uma ligeira descida entre 2010 e o PIRC. Esse aumento do volume de importações traduziu-se igualmente por um aumento da parte de mercado durante o mesmo período, de 5 % - 10 % para 15 % - 20 %.
(161)
Embora os níveis de preço das importações provenientes de outros países terceiros tenham sido inferiores aos preços médios da indústria da União, foram superiores aos preços médios das importações provenientes da RPC, como estabelecido no âmbito do atual inquérito.
(162)
Apesar das considerações anteriores, as importações chinesas deverão aumentar significativamente, a preços de dumping, subcotando os preços da indústria da União. De facto, o inquérito revelou que os preços médios das importações provenientes da RPC, na ausência de direito anti-dumping, estavam a subcotar os preços de venda da indústria da União no mercado da União em cerca de 20 %. Assim, prevê-se que as importações chinesas entrem no mercado da União, a preços mais baixos que o preço médio das importações provenientes de outros países terceiros, caso as medidas venham a caducar, como já foi o caso durante o PIRC. Concluiu-se, por conseguinte, que as importações provenientes de mercados de países terceiros, embora tenham tido algum impacto na situação da indústria da União, não invalidam a conclusão sobre a probabilidade de reincidência do dumping prejudicial por parte das importações chinesas, caso as medidas venham a caducar.
4.4. Diminuição do consumo
(163)
É de notar que a aparente diminuição do consumo entre 2010 e o PIRC se deve principalmente ao efeito estatístico da diminuição das importações, na sequência da instituição das medidas anti-dumping sobre a empresa Since Hardware (Guangzhou) Co. Durante o mesmo período, a indústria da União conseguiu aumentar o seu volume de vendas e a sua parte de mercado. Por conseguinte, a diminuição do consumo não pode ter tido um impacto na situação da indústria da União.
5. Conclusão sobre a probabilidade de reincidência do prejuízo
(164)
O inquérito estabeleceu que existia uma probabilidade de reincidência do prejuízo, caso as medidas viessem a caducar.
(165)
Tendo em conta o nível de dumping ainda exercido pelos produtores-exportadores chineses, a atratividade do mercado da União, o comportamento anterior do produtor-exportador chinês Since Hardware (Guangzhou) Co. evidenciado pelo inquérito concluído em dezembro de 2010, a possibilidade de os produtores chineses aumentarem facilmente a capacidade em caso de aumento da procura, a forte orientação dos produtores chineses para a exportação e as suas estratégias de preços, caso as medidas venham a caducar, é provável que a indústria da União seja confrontada com um aumento das importações chinesas objeto de dumping, subcotando significativamente os preços da indústria da União. Nesse caso, não só deverá agravar-se a já difícil situação da indústria da União em termos de rendibilidade, sendo provável que também algumas das recentes melhorias no desempenho global da indústria da União deixem de se fazer sentir.
G. INTERESSE DA UNIÃO
1. Introdução
(166)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, a Comissão procurou determinar se a instituição de medidas anti-dumping sobre as importações de tábuas de engomar originárias da RPC, na sequência das conclusões do presente reexame da caducidade, não seria do interesse da União no seu conjunto. A determinação do interesse da União baseou-se numa apreciação dos vários interesses envolvidos. Foi dada a todas as partes interessadas a oportunidade de apresentarem as suas observações, conforme previsto no artigo 21.o, n.o 2, do regulamento de base.
(167)
O presente inquérito é um reexame que analisa uma situação em que já estão em vigor medidas anti-dumping. Por conseguinte, permite a avaliação de qualquer impacto negativo indevido para as partes interessadas decorrente das medidas anti-dumping em vigor.
(168)
Note-se igualmente que é proposto o encerramento do processo anti-dumping relativo às importações de tábuas de engomar originárias da Ucrânia, o que permitirá um maior acesso, sem restrições, ao mercado da União às importações provenientes de países terceiros.
(169)
Nesta base, analisou-se se, apesar das conclusões sobre a probabilidade de reincidência de dumping prejudicial, existiam razões imperiosas que levassem a concluir que a manutenção das medidas contra as importações originárias da RPC não seria do interesse da União.
2. Interesse da indústria da União
(170)
A indústria da União demonstrou ser viável, o que foi confirmado pela evolução positiva da sua situação económica, observada no período considerado, que se ficou a dever parcialmente aos seus esforços para ser mais competitiva e às medidas em vigor. Pode razoavelmente esperar-se que a indústria da União continue a beneficiar com a manutenção das medidas. Caso as medidas contra as importações originárias da RPC não sejam mantidas, é provável que a indústria da União venha a sofrer um prejuízo importante causado pelos substanciais volumes das importações objeto de dumping provenientes da RPC, provocando uma grave deterioração da sua situação financeira, atendendo às margens de subcotação estabelecidas durante o PIRC. As taxas de rendibilidade, atualmente já negativas, o retorno dos investimentos e as existências continuarão a diminuir e, em última análise, conduzirão ao desaparecimento provável da indústria da União.
(171)
Conclui-se, por conseguinte, que a manutenção de medidas anti-dumping contra a RPC é claramente do interesse da indústria da União.
3. Interesse de outras partes
(172)
Nenhum dos 15 importadores/comerciantes contactados colaborou no inquérito. Nenhuma das demais potenciais partes interessadas se deu a conhecer durante o inquérito. Não existem elementos de prova que sugiram que as medidas em vigor afetariam consideravelmente os importadores ou os consumidores do produto em causa. Neste contexto, pode razoavelmente supor-se que os principais clientes, ou seja, as grandes lojas de venda a retalho, poderão repercutir um eventual aumento dos preços resultante dos direitos anti-dumping no consumidor final, sem afetar de forma significativa a perceção dos consumidores.
4. Conclusão sobre o interesse da União
(173)
Nesta base, pode concluir-se que não existem razões imperiosas que indiquem claramente que a manutenção das medidas contra a RPC é contrária ao interesse global da União.
H. MEDIDAS ANTI-DUMPING
(174)
Todas as partes foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais se tencionava recomendar a manutenção das medidas em vigor sobre as importações do produto em causa originário da RPC e a revogação das medidas em vigor sobre as importações do produto em causa originário da Ucrânia. Foi-lhes igualmente concedido um prazo para apresentarem observações.
(175)
Decorre do acima exposto que, como previsto no artigo 11.o, n.o 2 e n.o 3, do regulamento de base, as medidas anti-dumping aplicáveis às importações de tábuas de engomar originárias da República Popular da China deverão ser mantidas e o direito anti-dumping em vigor sobre as importações de tábuas de engomar originárias da Ucrânia deverá ser revogado,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de tábuas de engomar, com ou sem pernas, dotadas ou não de superfície com função absorção de vapor e/ou de superfície com função aquecimento e/ou com função sopro, incluindo braços passa-mangas, e suas partes essenciais, ou seja, as pernas, a superfície e o suporte para o ferro de engomar, atualmente classificadas nos códigos NC ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 e ex 8516 90 00 (códigos TARIC 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 e 8516900051) e originárias da República Popular da China.
2. As taxas do direito anti-dumping definitivo aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira da União, dos produtos não desalfandegados descritos no n.o 1 e fabricados pelas empresas a seguir enumeradas são as seguintes:
País
Fabricante
Taxa do direito (%)
Código adicional TARIC
República Popular da China
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
Todas as outras empresas
42,3
A999
3. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
É encerrado o processo anti-dumping relativo às importações de tábuas de engomar originárias da Ucrânia e são revogadas as medidas anti-dumping instituídas em relação à Ucrânia pelo Regulamento (CE) n.o 452/2007.
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 15 de julho de 2013.